Ressursinnsats				Produkt					   Inntekter

010-099
Lønn, inkl sos. utgifter
Kommunale tjenester
levert av egen kommune

Egne innbygger
-----------------------
Andre
600-689
Salgsinntekter
---------------------------- 690 Fordelte utgifter

100-289
Kjøp av varer og tjenesters som inngår i kommunens tjenesteprodukjon
----------------------------
290 Internkjøp (motp. 790)

700-789
Refusjoner
---------------------------- 790 Internsalg

Kommunale tjenester
levert av andre

Egne innbyggere
-----------------------
Andre 

300-399
Kjøp av tjenester som erstatter kommunal egenproduksjon

________________________________________________________________________________

800-899
Overføringsinntekter
Overføringer til andre og næringsformål
400-480
Overføringsutgifter
----------------------------
490 Reserverte bevilg

5 Finans...
9 Finans...

Sammendrag og konkusjoner

Det går ett “klart” skille mellom (0,1-2,) 3 og 4 poster på utgiftsiden og (6,) 7 og 8 poster på inntektsiden, der tilknytningen til kommunale tjenester står sentralt. Dette krever at “kommunal tjeneste” er klart definert i skillet mellom gruppene. (Se under gruppe 3).  

Utgiftssiden
Artsgruppe 0:    “Uproblematisk”
Artsgruppe 1-2: Problematikk rundt oppgaveplikt. Reisekostnader må nevnes i 170.
Artsgruppe 3: Art 690 kan aldri har motpost i artsgruppe 3

Skillet mellom artsgruppene 1-2 og 3 anses som sentralt da det får betydning for “korrigerte brutto utgifter”. Artsgruppen kan også antas å ha en viss allmenn interesse.  Selve hensikten med artgruppe 3 kommer ikke så klart frem - det kunne være lettere å vurdere tvilstilfeller dersom formålet var kjent.  Er hensikten å kunne analysere produktivitet eller egeninnsats vs kjøpte tjenester på enkelte brukerrettede funksjoner bør dette komme frem. En inndeling /gruppering av funksjoner som i veilederens punkt 8.5 og som også Kari og Stein har trukket frem bør da inn mer sentralt i veilederen, men det er mulig at en mindre tilpassing i selve veilederen er nok:

Artsgruppe 3 Kjøp av tjenester som erstatter kommunal tjenesteproduksjon
Alt 1.I artsgruppen 300-399 føres alle utgifter som er knyttet til kjøp av konkret individrettet tjenester som dekker det alt vesentlige av en funsjon og  som videreføres direkte til brukerne uten at kommunen selv bearbeider disse tjenestene videre....
 
Alt 2.I artsgruppen 300-399 føres alle utgifter som er knyttet til kjøp av konkret individrettet tjenester  som videreføres direkte til brukerne uten at kommunen selv bearbeider disse tjenestene videre. Med tjeneste menes her en konkret individrettet tjeneste som dekker det alt vesentlige av den funksjon den inngår i.

4 Overføringsutgifter
Artsgruppe 400-480 inneholder tilskudd og overføringer som ikke er knyttet til kjøp eller avtale om produksjon av konkrete tjenester.  Med produksjon av konkrete tjenester menes her tjenester som inngår i kommunens produsjon eller som erstatter kommunens egen produksjon. Videreformidling av tilskudd fra andre føres også her.

Eksempler under artene 400, 430 og 450:
Tilskudd og videreformidling av tilskudd
Tilbakeføring av tidligere mottatte tilskudd som ikke er naturlig å føre mot inntektsarten.

Eksemplene under  470 
Videreformidling av tilskudd
Bidrag til sosial omsorg
Bidrag til barnehageopphold, barnevern, SFO ol
Tap på fordringer og garantier som ikke skal debiteres inntekt (alle “tap på fordringer” skal vel ikke her??)
Tilskudd til ulike tiltak og foreninger ol
Tilskudd til kirkelig fellesråd
Næringstilskudd osv
Inntektssiden
Artsgruppe 6: Må revideres

7 Refusjoner og interne overføringer
Refusjonsinntekter skal nyttes i de tilfeller der kommunen får betalt for utlegg som den har pådratt seg for andre. Tilskudd  som er knyttet til utgifter som kommunen har pådratt seg i forbindelse med produksjon av konkrete tjenester defineres som refusjoner, eksempel på dette er fastlønnstilskudd for leger/ fysioterapeuter.  Andre kommuners andel av utgifter i forbindelse med sammarbeidsavtaler vil som regel være refusjoner. Hensynet til krav om egne hovedbokskonti for avgiftspliktig omsetning medfører at avgiftspliktige refusjoner må føres under artgruppe 6.

Det er mulig at en skulle utdypet noe nærmere og lagt til “I enkelte tilfeller kan kreditering av utgift være aktuell - der dette ikke kommer i konflikt med bruttoprinsippet.”

8 Overføringsinntekter
Artsgruppe 8 inneholder overføringer og tilskudd som kommunen mottar uavhengig av kommunens konkrete tjenesteproduksjon.

Eksemplene under alle grupper bør gjennomgåes.

“Saksutredning”
Det går ett “klart” skille mellom 3 og 4 poster på utgiftsiden og (6/)7 og 8 poster på inntektsiden, der tilknytningen til kommunale tjenester står sentralt. Dette krever at “kommunal tjeneste” er klart definert i skillet mellom gruppene. (Se under gruppe 3)

Utgiftsiden
Kommunens ressursinnsats for å produsere kommunale tjenester til (slutt)brukerne er artsgruppene 0,1og 2 samt 3.  Skillet mellom disse gruppene har ulike konsekvenser.

Artsgruppe 0 Lønn og sosiale utgifter 
Korrekt rapportering i denne gruppen er viktig av flere årsaker.  Lønnskostnader i en kommune er av allmenn interesse, i tillegg må en hensynta at lønnskostnader er undergitt spesielle innberetnings- og avstemmingsoppgaver. Artsgruppen er ikke gjenstand for vurdering da alt her er regelbundet.  Av dette følger videre at artsgruppe 0 ikke kan benyttes til utgiftsføring av en interntfordelt utgift (motpost til 690).

Artsgruppe 1 og 2 Kjøp av varer og tjenester som inngår i kommunens tjenesteproduksjon

Problemstillinger innenfor gruppen 
Gruppen inneholder artene 160 og 165 som er oppgavepliktige utgifter og godtgjørelser.  Dette medfører at disse artene ikke gir rom for vurdering.  Oppgaveplikten medfører at en del kostnader som normalt ville ha vært ført på andre arter, feks 270 Konsulenttjenester må føres på art 165 dersom det foreligger oppgaveplikt. (Et annet eksempel er transportutgifter ((obs 170 er svak på veiledning)), der bilgodtgjørelse pga oppgaveplikt skal føres under art 160). Det samme hensynet gjør at utgifter i artsgruppe 3 - feks driftstilskudd til leger, i enkelte tilfeller må føres på art 165.  

Det blir et spørsmål (og som vi vel har diskutert tidligere) om dette er en “sentral” oppgave.
Det er tre alternativer her: 
1:	Ja, vi godtar at oppgaveplikt får betydning for valg av art.
2:	Innretting av oppgavepliktige kontoer blir en intern oppgave.
3:	En oppretter to nye arter (eller kombinerer med endring av 160-165).
Illustrering: 	Art 166 “ Oppgaveplikt...” Her føres debetbeløpet av det som skal innberettes - det kan være fordelsbeskatning av fri bil eller innberetning av en utgift som er ført på en ikke oppgavepliktig art. Problemstillingen er at oppgaveplikten ikke entydig henger sammen med en utgift eller at utgiften hører hjemme på en helt annen art. Koding i lønnsystemet innrettes slik at denne posteringen blir innberettet og at den får automatisk motpost (som ikke blir negativt innberettet).
Art 167 “Motpost oppgaveplikt...”

Skillet mellom artsgruppene 1-2 og 3
Skillet må anses som sentralt da det får betydning for “korrigerte brutto utgifter”. Artsgruppen kan også antas å ha en viss allmenn interesse.  Selve hensikten med artgruppe 3 kommer ikke så klart frem - det kunne være lettere å vurdere tvilstilfeller dersom formålet var kjent.  Er hensikten å kunne analysere produktivitet eller egeninnsats vs kjøpte tjenester på enkelte brukerrettede funksjoner bør dette komme frem. En inndeling /gruppering av funksjoner som i veilederens punkt 8.5 og som også Kari og Stein har trukket frem bør da inn mer sentralt i veilederen. 

Artsgruppe 3 Kjøp av tjenester som erstatter kommunal tjenesteproduksjon
I artsgruppen 300-399 føres alle utgifter som er knyttet til kjøp av tjenester som videreføres direkte til brukerne uten at kommunen selv bearbeider disse tjenestene videre....

I utgangspunktet virker denne veiledningen klar og entyding.  I praksis kommer det opp problemstillinger som:
Hva med brøyting av kommunal veg? Hva med ekstern innfordring?
Hva når det er kommunen som sender faktura til bruker (renovasjon)
Hva når vi har kjøpt tjenesten internt? (Annen bydel)

Ekstern innfordring., brøyting av kommunal veg, 
Spørsmålet kommer opp fordi “bruker” og “tjeneste”  ikke er klart nok definert.

Dersom “brukerne” blir byttet ut med “ekstern sluttbruker”, vil ikke artsgruppe 3 være aktuell på noen av funksjonene 100-190.

Dersom “tjeneste” er definert entydig som en konkret individrettet tjeneste som dekker det alt vesentlige av en funksjon vil ikke artsgruppe 3 være aktuell på infrastruktrurfunksjoner knytttet til ellers brukerrettede funksjoner (skole og helse).  Innen kultur og idrett vil kravet om “kjøp av konkret” tjeneste som oftest utelukke bruk av artsgruppe 3.  Brøyting av veg vil falle utenfor definisjonen da dette ikke utgjør en vesentlig del av funksjonen tjenesten inngår i.  Imidlertid vil kjøp av renovasjonstjeneste komme inn under artsgruppe 3, selv om kommunene som regel fakturerer sluttbruker selv, da fakturering ikke er en uvesentlig del av tjenesten (om noen).

Intern omsetning av tjenester
Så langt som mulig skal internt kjøp og fordelte utgifter føres på korrekt art og inntekten føres på art 690.  Artsgruppe 3 “Kjøp av tjenester som erstatter kommunal tjenesteproduksjon” inneholder arter for  kjøp fra staten, fylkeskommuner, kommuner, privat og  særbedrifter.  Internt kjøp inngår ikke i artsgruppen. Der en ved kjøp av andre ville ført kostnaden i gruppe 3  finnes det ikke en “korrekt” art ved internt kjøp.  Jeg mener den beste løsningen da er å benytte 290-790 postene og jeg ser ikke noe hinder for dette. I veiledningen til 790 kreves det at dette skal være “forhåndsavtalt”.  Hva er “forhåndsavtalt” i denne sammenheng?  Tidligere var dette knyttet sterkt opp mot budsjettering - at beløpet skulle være kjent/avklart på budsjettstadiet (93-forskriften).  Vi mener at med “forhåndsavtalt” må det være tilstrekkelig  at det legges opp til en slik intern omsetning i kommunen.  Dette vil være aktuelt i en bydelsorganisert kommune der kjøp og salg av institusjonsplasser, barnehageplasser, elevplasser osv vil være en forutsetning for effektiv drift. Vi mener at dersom en ved tilsvarede kjøp fra andre ville foretatt føringen på artsgruppe 3 vil dette ved intern omsetning pr definisjon bli en 29-79 transaksjon.( Alternativt må det opprettes en art 390...) I unntakstilfeller vil korrekt art være 120/690.

Artsgruppe 4 Overføringer
Artgruppe 400-480 inneholder overføringer uten krav til motytelser fra mottakerens side i form av for eksempel produksjon av bestemte tjenester.  Alle overføringer som forutsetter motytelser fra mottakers side føres i artsgruppe 100-290 eller 300-serien.

Det har vist seg at “krav til motytelse” krever en nærmere forklaring.  Spørsmålet er også om vi kan unngå ordet “motytelse” (spesielt på gruppe 8).

Forslag:
Overføringsutgifter
Artsgruppe 400-480 inneholder tilskudd og overføringer som ikke er knyttet til kjøp eller avtale om produksjon av konkrete tjenester.  Med produksjon av konkrete tjenester menes her tjenester som inngår i kommunens produksjon eller som erstatter kommunens egen produksjon. Videreformidling av tilskudd fra andre føres også her.

Eksemplene bør ikke være gi inntrykk av å være uttømmende
Under 400 Til staten står det “Overføringer til trygdeforvaltningen” denne er mer til å misforstå enn til hjelp.  Menes tilbakebetaling av formye utbetalte lønnsrefusjoner - krysses “linjen” ved å føre det her. Refusjonene kommer inn på artsgruppe 7 som er tilknyttet tjenesteproduksjon og betales ut på igjen på 4 - i praksis blir dette debitert på 7 - eller vi bør legge opp til dette.  Gjelder det betaling for arbeidskraft skal dette på 120.  Vi har opprettet en spesiell art for vår del som heter “Tilbakeført ubrukt statstilskudd”.  Innenfor ett og samme år vil vi sikkert velge å debitere inntektsposten. Vi har ikke benyttet denne ennå, men den skal være opprettet ut fra et behov. 

Forslag
Under artene 400, 430 og 450:
Tilskudd og videreformidling av tilskudd
Tilbakeføring av tidligere mottatte tilskudd som ikke er naturlig å føre mot inntektsarten.

Eksemplene under  470 
Videreformidling av tilskudd
Bidrag til sosial omsorg
Bidrag til barnehageopphold, barnevern, SFO ol
Tap på fordringer og garantier som ikke skal debiteres inntekt (alle “tap på fordringer” skal vel ikke her??)
Tilskudd til ulike tiltak og foreninger ol
Tilskudd til kirkelig fellesråd
Næringstilskudd osv

Inntektsiden

6 Salgsinntekter
Artskontoplanen skiller mellom salgsinntekter (betaling for ytte tjenester), refusjoner for utlegg, og overføringer (betaling uten motytelse).
Art 600-639 for inntekter uten mva., mens mva-pliktige inntekter føres i 650-659. (jf. Fylkesskattekontoret)

Denne bør skrives om slik den fokuserer mer på hva artsgruppe 6 inneholder.  Salgsinntekter er ikke bare “betaling for ytte tjenester” - vi har på under andre artsgrupper hatt problem med å definere “tjenester” klart nok, i tillegg er det her også snakk om varer og anleggsmidler.  Parkeringsgebyr kan også skurre litt i under denne definisjonen.  Videre må denne gruppen mest sannsynlig måtte revideres pga nye mva regler.  “Turkasse” under 620 bør ut.  Listen av eksempler bør kortes - dette skal ikke være en “snarvei” til momsreglene. (Frisør er feil plassert nå)  Nå står feks både parkeringsgebyr, gebyrinntekter, pantegebyr og purregebyr opplistet.

Artsgruppe 7 Overføringer med krav til motytelse
Artsgruppe 7 inneholder overføringer med krav til motytelse fra kommunens side i form av for eksempel produksjon av bestemte tjenester.  Alle overføringer som ikke forutsetter motytelser fra kommunens side føres i artsgruppe 8.  

Første setning i forrige veileder er fjernet; “ Refusjonsinntekter skal nyttes i de tilfeller der kommunen får betalt for utlegg som den har pådratt seg for andre.”
Vi savner umiddelbart begrepet “refusjoner”.  Det gir bedre forståelse uten videre tolkning.  Mange av eksemplene har også begrepet “refusjon” i seg.  Forsikringsoppgjør betinger ikke alltid en “motytelse” fra kommunen.

Artsgruppe 7 inneholder også noen overføringer: Under 700 Fra staten gjelder dette “Fastlønnstilskudd for leger/fysioterapeuter”, “Tilskudd til ekstra språkopplæring av fremmedspråklige elever” Dette har også refusjonspreg da en får refundert en del av kostnadene på bakgrunn av utgifter kommunen har hatt selv om refusjonsbeløpet er en fast sats.

Forslag:
7 Refusjoner og interne overføringer
Refusjonsinntekter skal nyttes i de tilfeller der kommunen får betalt for utlegg som den har pådratt seg for andre. Tilskudd  som er knyttet til utgifter som kommunen har pådratt seg i forbindelse med produksjon av konkrete tjenester defineres som refusjoner, eksempel på dette er fastlønnstilskudd for leger/ fysioterapeuter.  Andre kommuners andel av utgifter i forbindelse med sammarbeidsavtaler vil som regel være refusjoner. Hensynet til krav om egne hovedbokskonti for avgiftspliktig omsetning medfører at avgiftspliktige refusjoner må føres under artgruppe 6.

Det er mulig at en skulle utdypet noe nærmere og lagt til “I enkelte tilfeller kan kreditering av utgift være aktuell - der dette ikke kommer i konflikt med bruttoprinsippet.”

Artsgruppe 8 Overføring uten krav til motytelse
Artsgruppen 800-890 inneholder overføringer uten krav til motytelser fra kommunens side i form av for eksempel produksjon av bestemte tjenester.  Alle overføringer som forusetter motytelser fra kommunens side føres i artsgruppe 7.

Vi reagerer umiddelbart på begrepet “krav til motytelser”.

8 Overføringsinntekter
Artsgruppe 8 inneholder overføringer og tilskudd som kommunen mottar uavhengig av kommunens konkrete tjenesteproduksjon.

Utover videreformidling av tilskudd til andre, vil det ikke være en direkte parallellitet mellom artsgruppe 4 og 8.