Hovedtariffavtalene i staten 1. mai 2024 – 30. april 2026 for LO Stat og YS Stat

Innhold

Hovedtariffavtalene i staten 1. mai 2024 – 30. april 2026

Hovedtariffavtalene er med endringer pr. 1. mai 2024 og lønnsplanhefte 57.

Endringer er merket med fet skrift.

1 Sentrale bestemmelser

1.1 Innledning

1.1.1 Parter

Hovedtariffavtalene er inngått mellom staten ved Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet (DFD) på den ene side og LO Stat og YS Stat på den annen side.

1.1.2 Omfang

Hovedtariffavtalen omfatter enhver arbeidstaker som går inn under tjenestetvistloven dersom ikke annet er avtalt.

Deltidsansatte arbeidstakere har samme rettigheter etter hovedtariffavtalen som heltidsansatte dersom ikke annet framgår av den enkelte bestemmelse. Deltidsansatte med flere stillingsforhold i staten har likevel samlet sett ikke bedre rettigheter etter hovedtariffavtalen enn ansatte i heltidsstilling.

Lærlinger omfattes av hovedtariffavtalen og av sentrale og lokale særavtaler med mindre noe annet er bestemt (jf. særavtale for lærlinger og lærekandidater).

1.1.3 Stillinger utenfor hovedtariffavtalen

Stillinger som partene har tatt ut av hovedtariffavtalen, får sine lønns- og arbeidsvilkår fastsatt administrativt.

1.1.4 Ekstraerverv

Arbeidstakere må ikke inneha bistillinger, bierverv, styreverv eller andre lønnede oppdrag som kan hemme eller sinke deres ordinære arbeid med mindre det foreligger særskilt pålegg eller tillatelse.

1.2 Stillingsplassering

1.2.1 Lønnsstige

Lønnsstiger, se vedlegg 1.

1.2.2 Lønnsplaner

Gjennomgående, se vedlegg 1.

Departementsområder, se vedlegg 1.

1.3 Endringer i perioden

De sentrale partene kan ved enighet gjøre endringer i hovedtariffavtalen i avtaleperioden.

1.4 Reguleringsbestemmelse for 2. avtaleår

Før utløpet av 1. avtaleår skal det opptas forhandlinger mellom staten og hovedsammenslutningene om eventuelle lønnsreguleringer for 2. avtaleår.

Partene er enige om at forhandlingene skal føres på grunnlag av den alminnelige økonomiske situasjon på forhandlingstidspunktet og utsiktene for 2. avtaleår. Den nominelle lønnsutvikling for ansatte i det statlige tariffområdet skal vurderes i forhold til arbeidslivet for øvrig.

Hvis partene ikke blir enige ved forhandlinger, kan partene si opp hovedtariffavtalen innen 14 dager etter at forhandlingene er avsluttet og med 14 dagers varsel, med utløp tidligst 1. mai 2025.

2 Lokale bestemmelser

2.1 Parter

Forhandlingene skal føres mellom arbeidsgiver på det enkelte forhandlingssted og hovedsammenslutningenes medlemsorganisasjoner, eventuelt underavdelinger av disse.

Alle forhandlingsberettigede organisasjoner under en hovedsammenslutning kan lokalt velge å opptre som én part (hovedsammenslutningsmodellen).

For virksomheter merket «øvrige» er arbeidsgiver på det enkelte forhandlingssted og forhandlingsberettigede organisasjoner på forbundsnivå parter i forhandlingene, med mindre disse partene blir enige om noe annet.

De forhandlingsberettigede organisasjonene skal som hovedregel være representert av tillitsvalgte på forhandlingsstedet. Arbeidsgiver på forhandlingsstedet bør ha skriftlig melding om hvem som er organisasjonenes representanter.

Arbeidsgiverrepresentanter og representanter for de forhandlingsberettigede organisasjonene sentralt har rett til å bistå i forhandlingene. Partene er enige i at dette bør skje unntaksvis, og at øvrige parter da skal varsles.

Ingen kan selv forhandle om sin egen lønn i lokale forhandlinger. I virksomheter der en organisasjon kun har ett medlem, ivaretas medlemmets interesser i lønnsforhandlinger av en annen organisasjon under egen hovedsammenslutning, eller den vedkommendes organisasjon sentralt peker ut.

Partene bør sammen, og hver for seg, sørge for god opplæring i hovedtariffavtalen.

2.2 Forhandlingssteder

DFD avgjør etter drøftinger med hovedsammenslutningene hvor forhandlingene i departementsområdene skal føres. Forhandlingssted drøftes før forhandlingene om ny hovedtariffavtale er avsluttet. Forhandlingene skal for tariffperioden føres slik vedlegg 2 viser.

Arbeidsgiver på forhandlingsstedet i vedlegg 2 kan delegere forhandlingene etter drøfting med tillitsvalgte på forhandlingsstedet[1] . Drøfting må skje i god tid før forhandlingene starter. Dersom partene ikke blir enige, avgjøres delegering av DFD etter drøfting med hovedsammenslutningene.

Dersom det i tariffperioden skjer organisatoriske endringer som gjør det vanskelig å gjennomføre lokale forhandlinger ved de forhandlingssteder som er fastsatt i vedlegg 2, avgjør DFD hvor disse forhandlingene skal føres i tariffperioden etter forutgående drøftinger med hovedsammenslutningene.

2.3 Lokal lønnspolitikk

Statens lønnssystem forutsetter at de lokale parter har en omforent lønnspolitikk om hvordan lønnssystemet skal brukes og hvilke lønnsmessige tiltak som er nødvendig for å nå virksomhetens mål, herunder bruk av de lokale forhandlingshjemlene og rutiner for bruk av disse. I den lokale lønnspolitikken brukes arbeidstitler i tillegg til stillingskodene i lønnsplanheftet. Lønnspolitikken skal være nedfelt skriftlig og være kjent blant de ansatte. I forbindelse med utarbeidelse av lokal lønnspolitikk, oppfordres partene til å etablere minstelønnsnivåer for stillinger hvor det kreves bachelor- og masterutdanning.

Det enkelte departement/virksomhet utarbeider med utgangspunkt i sine oppgaver, personalsituasjon og budsjett en personalpolitikk der lønnspolitikken inngår som en innarbeidet del. Den lokale lønnspolitikken utformes slik at den sikrer alle en rimelig lønnsutvikling over tid og slik at likelønn, herunder lik lønn for samme arbeid og arbeid av lik verdi, kompetanse, erfaring og ansvar, midlertidig ansatte og ansatte i permisjon ivaretas.

Lokal lønnspolitikk skal omfatte tillitsvalgtes lønnsutvikling. Tillitsvalgte skal ikke tape lønnsmessig på vervet.

Det skal utarbeides nødvendige oversikter og sammenstillinger over lønn på alle nivå, fordelt på kvinner og menn, og eventuelle forskjeller skal kartlegges.

Den lokale lønnspolitikken gjennomgås i etterkant av hvert hovedtariffoppgjør.

2.4 Virkeområde

Under lokale forhandlinger kan partene ikke avtale lønns- og arbeidsvilkår mv. som har automatisk virkning utover eget forhandlingssted jf. pkt. 2.2.

2.5 Lokale forhandlinger

2.5.1 Årlige forhandlinger

Det føres lokale forhandlinger på forhandlingsstedet jf. pkt. 2.2, dersom en av følgende betingelser er oppfylt:

Det sentralt er avsatt midler fra den økonomiske rammen til lokale forhandlinger. DFD beregner avsetningen til det enkelte forhandlingssted angitt i vedlegg 2. Avsetningen fordeles forholdsmessig etter årslønnsmassen, med mindre annet er avtalt mellom partene.

Arbeidsgiversiden avsetter økonomiske midler, og vurderer eventuelle resirkulerte midler.

Med virkning fra 1. mai 2024 er partene enige om at det lokalt forhandles innenfor en ramme på 2,15 % pr. dato av lønnsmassen.

Forhandlingene skal være avsluttet så snart som mulig og senest innen 15. februar 2025 (LO Stat).

Forhandlingene skal være avsluttet innen 31. oktober 2024 (YS Stat).

Dersom forhandlingene er delegert, avtaler partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2, størrelsen på avsetningen. Oppnås det ikke enighet, fordeles avsetningen forholdsmessig etter årslønnsmassen. Det settes opp protokoll fra møtet.

Følgende arbeidstakere omfattes også av forhandlingene og skal vurderes lønnsmessig:

Arbeidstakere som før virkningsdato har gjeninntrådt etter omsorgspermisjon uten lønn, jf. fellesbestemmelsene § 20 nr. 7.

Arbeidstakere som har permisjon med lønn

Arbeidstakere som er i foreldrepermisjon uten lønn, jf. arbeidsmiljøloven § 12-5

Arbeidstakere som på virkningstidspunktet er i andre ulønnede permisjoner med inntil én måneds varighet

2.5.2 Årlig lønnsregulering for ledere

Fagdepartementet eller virksomhetens styre fastsetter lønnsendring for virksomhetens øverste leder.

Lønnsendring for ledere på neste ledernivå fastsettes av øverste leder i virksomheten etter avtale med de forhandlingsberettigede organisasjoner. Kommer partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde.Det skal settes opp protokoll fra møtet.

Lønnsendringene betinger dekning på virksomhetens budsjett, ut over sentralt avsatte midler, jf. pkt. 2.5.1 bokstav a. Disse stillingenes årsverk skal ikke telles med i utregning av den lokale avsetningen.

Den lokale lønnspolitikken er førende for vurdering av lønnsendring for ledere. Grunnlag for vurdering av lederens lønn kan ellers være oppnådde resultater, utøvelse av god ledelse, betydelige organisatoriske endringer og behov for å beholde kvalifisert arbeidskraft mv.

Lønnsregulering kan bare foretas i tilknytning til lokale forhandlinger etter pkt. 2.5.1, eller når vilkårene for lønnsendring på særlige grunnlag, pkt. 2.5.3 er til stede.

2.5.3 Særlige grunnlag

Partene på forhandlingsstedet jf. pkt. 2.2, kan føre forhandlinger dersom det:

Har skjedd vesentlige endringer i de forhold som er lagt til grunn ved fastsetting av stillingenes/ansattes lønn.

Merknad:
Forhandlingskrav som er basert på punkt 1 a) ovenfor bør være dokumentert ved en stillingsbeskrivelse/stillingsvurdering eller opplysninger som på en annen måte gjør det mulig å måle endringene i de pålagte oppgaver.

Er planlagt eller gjennomført tiltak som fører til økt effektivitet, produktivitet, forenkling eller bedre brukerorientering. Arbeidsgiver definerer mål for tiltaket og størrelsen på avsetningen. Arbeidsgiver kan også vurdere effekt av ikke-planlagte tiltak som er gjennomført. Partene forhandler om fordelingen av avsetningen mellom de arbeidstakerne som har bidratt til tiltaket.

Er gjennomført omorganiseringer/organisatoriske endringer og hvor det som følge av dette har oppstått ubegrunnede lønnsforskjeller. Forhandlinger betinger dekning på virksomhetens budsjett.

Etter avtale med de tillitsvalgte kan det tilstås tidsavgrenset eller varig lønnsendring til en arbeidstaker eller grupper av arbeidstakere når det er særlige vansker med å beholde eller rekruttere spesielt kvalifisert arbeidskraft, eller som har gjort en ekstraordinær arbeidsinnsats. Kommer partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde. Det skal settes opp protokoll fra møtet.

Der dokumenterte lønnsforskjeller ikke kan forklares med annet enn kjønn, skal arbeidsgiver i samråd med de tillitsvalgte rette opp lønnsforskjellene i henhold til likestillings- og diskrimineringsloven § 34. Det samme gjelder der dokumenterte lønnsforskjeller ikke kan forklares med annet enn diskrimineringsgrunnlagene i likestillings- og diskrimineringslovens § 6. Det skal settes opp protokoll fra møtet.

2.5.4 Virkemidler

Med hjemmel i pkt. 2.5.1, 2.5.2 og 2.5.3 kan følgende virkemidler brukes:

Generelt tillegg.

Gruppetillegg.

Individuelle tillegg.

Flytte ansatte mellom lønnsstige og direkteplassert avlønning.

Endret stillingskode.

Avtale minstelønn for arbeidstakere med særlige arbeidsoppgaver, tjenestested og lignende.

Opprette og endre særavtaler.

Virkemidlene i bokstav a) til c) kan være fast, virkemidlene i bokstav b) og c) kan også være tidsavgrenset.

2.5.5 Ansettelse i ledig stilling mv.

Før utlysning av ledig stilling skal tillitsvalgte i vedkommende virksomhet/driftsenhet/arbeidsområde orienteres om den lønn stillingen vil bli utlyst med.

De tillitsvalgte kan kreve å få drøfte lønnsplasseringen.

Ved lønnsplassering tas hensyn til likelønn.

Arbeidsgiver skal inntil 12 måneder etter ansettelse, og ved overgang fra midlertidig til fast ansettelse, vurdere arbeidstakerens lønnsfastsettelse. Dette gjøres etter dialog med den ansatte.

Tillitsvalgte gis årlig en skriftlig oversikt over bruken av bestemmelsen for virksomheten.

2.5.6 Lønnsvurdering etter permisjon uten lønn

Arbeidstaker som har vært i permisjon uten lønn, skal vurderes lønnsmessig av arbeidsgiver ved gjeninntreden. Dette drøftes med de tillitsvalgte.

Tillitsvalgte gis årlig en skriftlig oversikt over bruken av bestemmelsen for virksomheten.

2.6 Forhandlingsregler

2.6.1 Krav

Krav om forhandlinger skal fremsettes skriftlig til det enkelte forhandlingssted. Når forhandlinger kreves opptatt, skal arbeidsgiver skriftlig varsle alle forhandlingsberettigede organisasjoner.

2.6.2 Frist

Senest 14 dager etter at krav om forhandlinger er kommet inn, skal arbeidsgiver avtale fremdrift med de forhandlingsberettigede organisasjoner som skal delta i forhandlingene.

2.6.3 Gjennomføring av årlige lokale forhandlinger etter punkt 2.5.1

Før de årlige lokale forhandlingene etter punkt 2.5.1 starter, skal det gjennomføres et forberedende møte mellom partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2. I møtet gjennomgås forhandlingsgrunnlaget, den samlede avsetning til forhandlingsstedet, herunder fordeling til ev. delegerte forhandlingssteder, hensynet til likestilling/likelønn mv., herunder resultatene fra likelønnskartleggingen. Partene skal i det forberedende møtet diskutere hvorvidt deler av potten skal brukes til generelle tillegg og/eller gruppetillegg.

Lokale forhandlinger forutsetter at partene opptrer som likeverdige parter. I tillegg avtaler partene kravfrist og møteplan for gjennomføringen. Lokale forhandlinger forutsetter at lønnsdata foreligger i en slik form at partene unngår uenighet om tallgrunnlaget. Før forhandlingene må de lokale parter derfor avklare hvilke lønnsdata og statistikker som skal være grunnlag for forhandlingene. Statistikkene kan etter behov omfatte stillingsbetegnelse, stillingsbrøk og kode, eventuelt opplysninger om ansiennitet og andre lønnsopplysninger, herunder historiske lønnsdata, som er nødvendig for gjennomføringen av lokale forhandlinger.

Det skal føres referat fra det forberedende møtet.

Der forhandlingene er delegert, må disse partene gjennomføre et tilsvarende forberedende møte etter at de har mottatt referat fra det forberedende møte og protokoll som viser avsetning, fra forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2.

Partene har et felles ansvar for at den økonomiske rammen er benyttet, og at avtalte føringer er fulgt.

De lokale partene oppfordres til å bli enige om en prosess for lokale forhandlinger som passer virksomheten. Dersom de lokale partene ikke blir enige, er DFD og hovedsammenslutningene enige om at de årlige lokale lønnsforhandlinger gjennomføres på følgende måte:

Det må avsettes tilstrekkelig tid til å vurdere krav og tilbud under forhandlingene.

Forhandlingene føres i fellesmøter med de forhandlingsberettigede organisasjoner med utgangspunkt i de lokale partenes felles lønnspolitiske plattform.

Hver av partene kan be om særmøte med en eller flere av organisasjonene eller med arbeidsgiver.

Partene skal under det forberedende møtet drøfte hvor stor del av den samlede avsetningen som skal legges ut i første tilbud fra arbeidsgiver, og tilbudet skal gjenspeile krav både fra arbeidsgiver og organisasjonene.

Kravene utveksles samtidig dersom en av partene krever det.

Partene skal argumentere for sine prioriterte og rangerte kravog tilbud, samt tilkjennegi sitt syn på de fremsatte krav.

De lønnsmessige tilleggene gis som generelle tillegg, gruppetillegg og/eller individuelle tillegg, jf. pkt. 2.5.4.

2.6.4 Utsettelse og avslutning

Dersom forhandlinger ikke kan komme i gang innen 14 dager etter at krav er fremsatt, slik tjenestetvistloven fastsetter, må utsettelsen avtales mellom partene. Er det gått 14 dager etter at reelle forhandlinger er begynt, kan hver av partene kreve forhandlingene avsluttet en uke etter at slike krav er fremsatt.

2.6.5 Protokoll

Det føres protokoll fra forhandlingsmøtene der forhandlingene gjennomføres, jf. tjenestetvistloven § 9. Dersom forhandlingene er delegert jf. pkt. 2.2, skal protokollen sendes til partene på overordnet forhandlingssted til orientering.

2.6.6 Evalueringsmøte

Kort tid etter at de lokale forhandlingene etter HTA pkt. 2.5.1. er gjennomført, skal det avholdes et evalueringsmøte hvor partene lokalt utveksler erfaringer fra årets forhandlinger.

2.7 Tvist

2.7.1 Delegerte forhandlinger etter pkt. 2.5.1 og 2.5.3 nr. 1

Uenighet på delegert nivå avgjøres av partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2. Saken må fremmes innen 14 dager etter at forhandlingene på delegert nivå er avsluttet.

Partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 må behandle saken innen 14 dager, med mindre de blir enige om noe annet.

2.7.2 Statens lønnsutvalg

Ved forhandlinger om endring av lønnsplassering etter pkt. 2.5.1 og ved forhandlinger på særlig grunnlag etter pkt. 2.5.3 nr. 1, kan hver av partene på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 bringe saken inn for Statens lønnsutvalg i samsvar med tjenestetvistlovens regler.

Varsel om at saken bringes inn for Statens lønnsutvalg må gis de øvrige parter på forhandlingsstedet angitt i vedlegg 2 senest innen 2 uker etter at forhandlingene er avsluttet. Før saken eventuelt bringes inn for Statens lønnsutvalg, skal partene orienteres om tvisten før stevning tas ut, slik at de får anledning til å uttale seg.

Stevning sendes Statens lønnsutvalg innen 3 uker etter at varslingsfrist som nevnt i annet ledd er utløpt.

For saker som først er behandlet etter pkt. 2.7.1 er varselfristen 1 uke, og frist for å inngi stevning 2 uker.

Avtaleresultatet mellom de av partene som måtte være enige, kan ikke iverksettes før Statens lønnsutvalgs kjennelse foreligger.

Statens lønnsutvalg kan i særlige tilfeller behandle tvister der fristene er overskredet.

2.7.3 Særavtaler

Tvist om opprettelse og endring av særavtale kan hver av partene bringe inn for særskilt nemnd eller Statens lønnsutvalg i samsvar med tjenestetvistlovens regler.

2.7.4 Rettstvist

Før en eventuell rettstvist, jf. tjenestetvistloven § 20 nr. 1, om lokale særavtaler bringes inn for Arbeidsretten etter tjenestetvistloven § 24 første ledd, skal DFD og hovedsammenslutningene orienteres om tvisten før stevning tas ut, slik at de får anledning til å uttale seg.

3 Fellesbestemmelsene

§ 1 Generelt

Når det i fellesbestemmelsene er gjort henvisninger til lovbestemmelser er dette gjort for å skape sammenheng i teksten og for å gjøre den lettere tilgjengelig for brukeren. Henvisningene er ikke ment å skape rettigheter eller forpliktelser for partene utover det disse lovene i seg selv anviser. Henvisningene er heller ikke ment å begrense rettigheter eller forpliktelser i ufravikelige bestemmelser i lov.

Arbeidstakere kan ikke motta kommunale, fylkeskommunale eller private tillegg i sin stilling med mindre Stortinget eller den det bemyndiger gir sitt samtykke.

§ 2 Definisjoner

Årslønn er individuelt avtalt lønn og faste månedlige tillegg, dersom ikke annet er avtalt i denne avtale eller i særavtale inngått mellom DFD og hovedsammenslutningene. Deltidsansattes lønn utregnes i forhold til vedkommendes deltidsprosent.

Månedslønn er årslønn etter nr. 1 dividert med 12. Daglønn er månedslønn dividert med 30. Med timelønn i §§ 13, 15 og 16 forstås årslønn dividert med 1 850 hvis ikke annet er avtalt. Timelønn for arbeidstakere som lønnes pr. time, beregnes ut fra årslønnen og arbeidstiden for tilsvarende heltidsstilling.

Overtidsgodtgjørelse er timelønn tillagt 50 %. Forhøyet overtidsgodtgjørelse er timelønn tillagt 100 %. Overtidstillegg er 50 % av timelønnen. Forhøyet overtidstillegg er 100 % av timelønnen.

Begrepene virksomhet og driftsenhet defineres som i hovedavtalen § 4 nr. 2 og 3.

Begrepet ektefelle er definert i ekteskapsloven §§ 1 og 95.

Som samboere regnes

to personer som har levd sammen i ekteskapslignende forhold hvis det i folkeregisteret framgår at de har hatt samme bolig de siste to årene, eller

to personer med felles barn og felles bolig.

Jf. for øvrig § 6-1 i forskrift til yrkesskadeforsikringsloven. DFD kan i helt spesielle tilfeller gjøre unntak fra vilkårene.

Med deltidsansatt forstås:
Arbeidstaker med normal arbeidstid beregnet på ukentlig basis eller etter en gjennomsnittsberegning etter arbeidsmiljølovens regler, som er kortere enn arbeidstiden for arbeidstakere i tilsvarende heltidsstilling.

§ 3 Lønnsfastsettelse

Arbeidstaker ansettes i stillingskode i samsvar med lønnsplanen og i henhold til pkt. 2.3 om lokal lønnspolitikk om lønnsfastsettelse, herunder muligheten til å bruke arbeidstitler. Årslønnen skal avtales individuelt ved ansettelse der utdannelse og relevant erfaring inngår i vurdering av lønnsfastsettelse.

§ 4 Lønnsstiger

Lønnsplanheftet viser hvilke stillinger som skal plasseres i lønnsstige.

Kort lønnsstige har en lengde på 10 år med 1,1 % årlig stigning. Lang lønnsstige har en lengde på 16 år med 1,1 % årlig stigning de 10 første årene, og deretter 0,55 % årlig stigning de 6 siste årene.

Årlig ansiennitetsopprykk beregnes av den enkeltes til enhver tid gjeldende årslønn, og kommer i tillegg til regulering av lønn etter kapittel 2.

Stillingsansiennitet for stillinger i stige regnes fra den 1. i måneden den ansatte tiltrer stillingen. Ved ansettelse i ny stilling, og ved endring av stillingskode, innplasseres arbeidstakeren på ansiennitet 0 i stigen.

Hvis lønnstilbudet ved ansettelse, eller resultatet av forhandlinger etter pkt. 2.5.3 nr. 2, overstiger gjennomsnitt av årslønn i den aktuelle stillingskoden til de ansatte i virksomheten som har stillingsansiennitet 10 eller 16 år, kan arbeidstakeren direkteplasseres.

§ 5 A Godskrivingsregler

Ved ansettelse i stillingskode tilknyttet lønnsstige godskrives tidligere tjeneste/arbeid/praksis i startlønnen utover minstelønn etter de regler som er fastsatt i paragrafen her.

Ved tiltredelse fastsettes arbeidstakerens tjenesteansiennitet dersom det er nødvendig for å fastsette lønnsplassering. Tjenesteansiennitet regnes tidligst fra fylte 18 år. Utgangspunktet for beregning av tjenesteansiennitet er den 1. i den måned vedkommende tiltrer.

A. Generelle regler:

All militærtjeneste, polititjeneste, sivilforsvarstjeneste og siviltjeneste godskrives fullt ut.

Omsorgsarbeid godskrives med inntil 3 år.

All yrkespraksis av mer enn 3 måneders sammenhengende varighet godskrives fullt ut. Tidligere relevant yrkespraksis skal likevel medregnes, når yrkespraksisen er opparbeidet i et yrke hvor kortere arbeidsoppdrag er vanlig.

Personer med gyldig arbeids- og oppholdstillatelse som kan dokumentere flyktningestatus i henhold til myndighetenes definisjon og som ikke kan dokumentere yrkespraksis, kan godskrives inntil 6 år for udokumentert praksis etter fylte 30 år ved lønnsfastsettelse i stillingen.

Tjeneste, arbeid og praksis som nevnt i nr. 1, 2 og 3 godskrives slik at dersom man samlet når ett år, godskrives 8 000 kroner ved ansettelse. Videre godskrives 8 000 kroner for hvert andre år.

B. Spesielle regler:

Stillingene vil i tillegg til de generelle godskrivingsreglene i pkt. A kunne være omfattet av de spesielle godskrivingsregler nedenfor. Det fremgår av den enkelte lønnsplan hvilke stillinger dette gjelder. Ved vurdering av om nr. 1 eller 2 nedenfor skal komme til anvendelse, legges den høyeste utdanning (grad) arbeidstakeren har ved ansettelse i stillingen til grunn.

Ved ansettelse innplasseres arbeidstaker med høyere akademisk utdanning med 513 100 kroner.

Ved ansettelse godskrives 3 år av utdanningstiden som bachelor eller tilsvarende. Denne godskrivingen kommer i tillegg til godskrivingen etter pkt. A, og beregnes sammen med denne.

C. Særlige regler:

Godskrivingsregler som kun fremgår av den enkelte lønnsplan.

Godskriving av tjenesteansiennitet etter reglene i pkt. A, B og C kan ikke overstige 100 % for samme tidsrom, dersom ikke annet er avtalt.

Man kan ikke få godskrevet mer enn 40 000 kroner etter pkt. A og B nr. 2.

§ 5 B Lønnssamtale

Arbeidstaker skal tilbys en årlig samtale om kompetanse, ansvar, lønn og karriereutvikling jf. den lokale lønnspolitikken. Samtalene skal bidra til likelønn mellom kjønnene og hindre diskriminering etter likestillings- og diskrimineringsloven § 6.

Ved gjeninntreden etter foreldrepermisjon skal arbeidstakeren tilbys en samtale om kompetanse, ansvar lønn og karriereutvikling.

§ 6 Permisjoner som ikke avbryter stillingsansienniteten

Permisjon med hel eller delvis lønn, avbryter ikke stillingsansienniteten.

Ved gjeninntreden fra følgende permisjoner gis lønnsjustering tilsvarende opprykk etter stillingens lønnsstige under permisjon:

Permisjon ved oppdrag i tjenestemannsorganisasjon og for å utføre offentlig verv.

Permisjon uten lønn ved militærtjeneste, sivilforsvarstjeneste og polititjeneste, og ved arbeid i internasjonale operasjoner, hjelpeorganisasjoner og lignende.

Permisjon uten lønn for omsorgsarbeid.

Permisjon uten lønn for å utdanne seg videre for statstjenesten med inntil 3 år. En arbeidstaker som på grunn av omsorgsarbeid har fått sin utdannelse forsinket eller utsatt, kan få medregnet ytterligere inntil 1 år.

DFD kan bestemme at også annet fravær regnes med i stillingsansienniteten.

§ 7 Arbeidstid

Den alminnelige arbeidstiden skal ikke overstige 37,5 timer pr. uke. Ved gjennomsnittsberegning av arbeidstiden vises til arbeidsmiljølovens bestemmelser, se også § 1 nr. 1 i fellesbestemmelsene. Arbeidstiden skal i den utstrekning det er mulig, legges i tidsrommet mellom kl. 07.00 og kl. 17.00 og fordeles på 5 dager pr. uke.

Dersom det av hensyn til tjenesten anses nødvendig å forskyve arbeidstiden utover kl. 07.00 og kl. 17.00, skal det i henhold til hovedavtalens regler avtales arbeidstidsordninger i samsvar med dette.

Behovet for å fastsette forskjøvet arbeidstid skal drøftes med de berørte organisasjoner.

Se for øvrig departementets kommentarer til HTA § 7 note 2.

Redusert arbeidstid for arbeidstakere med skift- og turnustjeneste, jf. arbeidsmiljøloven § 10-4, gjennomføres slik: For den alminnelige arbeidstid alle dager mellom kl. 20.00 og kl. 06.00 regnes hver arbeidet time lik 1 time og 15 minutter.

For den alminnelige arbeidstid på søn- og helgedager mellom kl. 06.00 og kl. 20.00 regnes hver arbeidet time lik 1 time og 10 minutter.

For arbeid som drives hovedsakelig om natten, for skift- og turnusarbeid som drives regelmessig på søn- og helgedager, og for arbeidstidsordninger som medfører at den enkelte arbeidstaker må arbeide minst hver tredje søndag, skal den samlede effektive arbeidstid ikke være over 35,5 klokketimer pr. uke. Eventuell gjennomsnittsberegning kan skje etter arbeidsmiljølovens bestemmelser.

Fleksibel arbeidstid og vilkårene for dette er fastsatt i særavtale mellom DFD og hovedsammenslutningene.

Deltidsarbeid kan gjennomføres etter avtale mellom den enkelte arbeidstaker og arbeidsgiver.

Når det oppstår ekstraordinære forhold, kan den alminnelige arbeidstid forskyves med minimum ett døgns forhåndsvarsel. Ordningen forutsetter lokal enighet og opphører så snart det ekstraordinære forholdet ikke lenger er til stede.

For den del av den forskjøvede tid som faller 1 time eller mer utenom vedkommendes alminnelige arbeidstid, betales det et tillegg svarende til overtidstillegget (50 %) for den del av den forskjøvede tid som faller før kl. 20.00, og et tillegg svarende til forhøyet overtidstillegg (100 %) for den del av den forskjøvede tid som faller mellom kl. 20.00 og kl. 06.00, og på lørdager, søn- og helgedager.

I virksomheter hvor forholdene ligger til rette for det, kan det inngås en tidsbegrenset avtale om arbeidstid på inntil 9 timer pr. døgn/dag (inntil 10 timer etter avtale med tillitsvalgte). Avtalen forutsetter enighet, og inngås mellom arbeidsgiver og arbeidstaker eller mellom arbeidsgiver og de tillitsvalgte. Opparbeidet tid utover den alminnelige arbeidstid kan gis som:

Enkeltfridager.

Sammenhengende fridager.

Sammenhengende fridager i tilknytning til ordinær ferie.

Avtale inngått mellom partene går foran avtaler inngått mellom den enkelte arbeidstaker og arbeidsgiver.

Dersom partene lokalt er enige, kan det iverksettes forsøksordninger i den enkelte virksomhet som avviker fra bestemmelsene om arbeidstid. Dersom forsøksordningene går utover hovedtariffavtalens og/eller arbeidsmiljølovens rammer, skal de forelegges DFD og hovedsammenslutningene til godkjennelse før ordningene trer i kraft.

Slike forsøksordninger kan avtales både for grupper av arbeidstakere og for enkeltpersoner.

Når arbeidet utføres til forskjellige tider av døgnet, skal det utarbeides en arbeidsplan/tjenesteplan som viser den enkelte arbeidstakers arbeids- og fritid. Ved oppsetting av arbeidsplaner/tjenesteplaner skal det tas hensyn til at arbeidstiden fordeles mest mulig likt på arbeidstakeren/arbeidstakerne. Det kan føres lokale forhandlinger om tilpassing av bestemmelsene til forholdene i den enkelte virksomhet, for eksempel i tilfelle hvor det er behov for ikke-periodiske arbeidsplaner/tjenesteplaner eller ved mer ujevn bruk av nattarbeid.

Ansatte som arbeider skift/turnus skal i arbeidstidsplanleggingen sikres forutsigbarhet for når de skal ha fri i helger og når de har sine friperioder (ukentlig hvile).

§ 8 Kompensasjon for reiser innenlands

Reisetid i den alminnelige arbeidstid regnes fullt ut som arbeidstid.

Beregning av reisetid utenom alminnelig arbeidstid:

Reisetid er den tid som medgår mellom arbeidssted/bosted og bestemmelsesstedet for reisen, inkludert nødvendig ventetid underveis. Dersom reisen omfatter flere bestemmelsessteder, regnes tid for reiser mellom det enkelte bestemmelsessted som reisetid.

Tid som tilbringes på hotell og lignende telles ikke som reisetid.

Reisetid mellom kl. 22.00-06.00 blir ikke regnet som arbeidstid når arbeidstakeren har rett til nattillegg eller benytter soveplass.

Reisetid beregnes time for time (1:1).

Kompensasjon for reisetid:

Opparbeidet reisetid gis som fri et tilsvarende antall timer en annen virkedag.

Dersom reisetid ikke kan gis som fritid, utbetales timelønn etter for beregnet reisetid.

Dersom reisetiden er opparbeidet på frilørdager, søndager, ukefridager (turnusfridager), påskeaften, helge- og høytidsdager samt etter kl. 12.00 på pinse-, jul- og nyttårsaften og onsdag før skjærtorsdag, utbetales timelønn pluss 50 % for beregnet reisetid.

Tilleggene etter § 15 nr. 3 og 4 utbetales ikke for beregnet reisetid.

Bestemmelsen omfatter ikke arbeidstaker i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, eller som har særskilt kompensasjon for reisetid. Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder.

Arbeidet tid utover den alminnelige arbeidstid regnes som overtid. Dette gjelder også nødvendig for- og etterarbeid som må tas under reisefraværet og som har tilknytning til reiseoppdraget.

§ 9 Lønnsutbetaling

Når ikke annet er bestemt, utbetales lønn den 12. i måneden. Dette gjelder også faste lønnstillegg og variable lønnstillegg for foregående måned hvis det er praktisk mulig.

Lønn utbetales til konto i bank dersom ikke slik betalingsmåte er umulig, eller svært byrdefull for arbeidstaker eller arbeidsgiver.

Faller lønningsdagen på lørdag, søndag, helgedag eller offisiell fridag, skal lønnen utbetales siste virkedag før slike dager.

En arbeidstaker kan før feriens begynnelse få utbetalt forskudd på den lønn vedkommende ville få på lønningsdag som faller i ferien.

I særskilte tilfeller kan arbeidstakeren få inntil 2 måneders lønn utbetalt på forskudd. Det skal inngås skriftlig avtale med arbeidstakeren om tilbakebetalingen.

Når en sykmeldt arbeidstaker fratrer med alders- eller uførepensjon, skal lønnen løpe til utgangen av vedkommende kalendermåned.

Ved dødsfall utbetales lønn til og med den måneden arbeidstakeren dør.

§ 10 Lønn ved overgang til annen stilling

En arbeidstaker som på grunn av omorganisering omplasseres til lavere lønnet stilling i virksomheten, beholder sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning. Det samme gjelder i de tilfeller der både arbeidsoppgaver og arbeidstaker som følge av omorganisering overføres til annen virksomhet.

Arbeidstaker som på grunn av omorganisering går over i lavere stilling i annen virksomhet, kan beholde inntil sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning dersom avgivende og/eller mottakende virksomhet vil betale lønnsdifferansen.

Arbeidstaker som går over til lavere lønnet stilling i virksomheten, kan etter avtale beholde sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning.

En arbeidstaker som på grunn av sykdom må gå over til lavere lønnet stilling, beholder sin tidligere stillings lønn på overgangstidspunktet som en personlig ordning. Det samme gjelder for den som må gå over i lavere lønnet stilling på grunn av dokumenterte helsemessige årsaker som er knyttet til krav i stillingen eller ansettelsesvilkårene. For stillinger på stige omfatter dette de til enhver tid gjeldende opprykksbestemmelser.

Arbeidstaker som på grunn av sykdom må gå over til deltidsstilling kombinert med delvis ytelse etter folketrygdloven og/eller uførepensjon etter lov om Statens pensjonskasse, skal han ha en forholdsmessig del av lønnen i sin tidligere stilling etter de forannevnte regler. Det samme gjelder for den som må gå over i lavere lønnet stilling på grunn av dokumenterte helsemessige årsaker som er knyttet til krav i stillingen eller ansettelsesvilkårene.

Differansen mellom uføreytelse/pensjon og stillingens lønn for den delen av stillingen som vedkommende på grunn av sykdommen ikke kan skjøtte, skal ikke utbetales.

Reglene gjelder også når en arbeidstaker inntas igjen etter uførepensjonering.

Fører yrkesskade til at en arbeidstaker må overføres til lavere lønnet stilling, beholder vedkommende sin tidligere stillings lønn. Den skal til enhver tid svare til lønnen i den stillingen vedkommende hadde da yrkesskaden inntraff.

Deltidsansatte har samme rettigheter som arbeidstakere på heltid etter denne paragraf, dog slik at lønnen som beholdes fastsettes forholdsmessig etter tidligere stillingsprosent.

§ 11 Lønn under sykdom/skade, fødsel, adopsjon, omsorg for sykt barn, pleie av nærstående, velferdspermisjon og yrkesskade

Med lønn etter § 18 nr. 1, 2 og 3, § 19, § 20, § 22 og § 24 nr. 3 menes lønn etter § 2 nr. 1, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan, dvs. den tjenesteplan vedkommende ville ha vært på dersom man var i tjeneste. Deltidsansatte utbetales forholdsmessig lønn.

Arbeidstakeren skal utbetales den lønn vedkommende til enhver tid har krav på i sitt ansettelsesforhold. Dersom en deltidsansatt arbeidstaker får endret sin stillingsprosent i 1 måned eller mer, skal den endrede stillingsprosenten legges til grunn ved utbetaling av lønn så lenge endringen skal vare.

En arbeidstaker som på grunn av sykdom eller yrkesskade ikke kan utføre sitt vanlige arbeid, kan med legens tilslutning pålegges annet arbeid og beholder sin lønn etter nr. 1, men ikke utover de tidsrommene som lønn kan utbetales etter §§ 18 og 24.

Hvis en arbeidstaker har andre arbeidsinntekter fordi vedkommende ikke er i ordinær tjeneste, skal disse trekkes fra i den lønnen som utbetales.

En arbeidstaker som fortier eller gir uriktige opplysninger av betydning for rettigheter etter denne paragraf har ikke krav på lønn under fraværet, jf. utfyllende bestemmelser i folketrygdloven § 8-8.

I den lønn og eventuelt tillegg til lønn som arbeidstakeren får utbetalt, skal det gjøres fradrag for offentlige pensjons- eller trygdeytelser. Dersom slike pensjons- eller trygdeytelser blir innvilget for et tidsrom tilbake, hvor lønn allerede er utbetalt, kan staten for dette tidsrommet kreve overført til seg så stor del av pensjons- eller trygdeytelsene som trengs til dekning av lønn som er utbetalt under fraværet.

§ 12 Stedfortredertjeneste

Har en arbeidstaker tjenestefri for et begrenset tidsrom, plikter en annen arbeidstaker i samme virksomhet å overta vedkommendes tjenesteplikter.

Under pålagt tjenestegjøring i en høyere lønnet stilling tilkommer arbeidstakeren lønnen til den man tjenestegjør for når vedkommende overtar hele stillingens arbeids- og ansvarsområde.

Dersom arbeidstakeren ikke overtar hele stillingens arbeids- og ansvarsområde, kan det utbetales en delvis stedfortredergodtgjørelse.

Arbeidsgiver fastsetter etter drøfting med tillitsvalgte retningslinjer for beregning av delvis stedfortredergodtgjørelse på grunnlag av de stillingsbeskrivelser eller stillingsvurderinger som nyttes i virksomhetens lokale lønnspolitikk.

Det skal ikke utbetales stedfortredergodtgjørelse for kortere tidsrom enn en uke (5 arbeidsdager). Utbetalingen er uavhengig av antall oppmøter.

§ 13 Overtid

Overtidsarbeid skal være pålagt og kontrollerbart og begrenses i overensstemmelse med forutsetningen i arbeidsmiljøloven. Overtid skal i alminnelighet utføres i direkte tilknytning til den alminnelige arbeidstid.

For pålagt overtidsarbeid utbetales et tillegg til timelønnen på 50 % (overtidsgodtgjørelse). Tillegget økes til 100 % for overtidsarbeid mellom kl. 20.00 og 06.00 og for overtidsarbeid på lørdager, søn- og helgedager og etter kl. 12.00 onsdag før skjærtorsdag, jul- og nyttårsaften (forhøyet overtidsgodtgjørelse). Overtidsarbeid som direkte etterfølger nattarbeid, kompenseres med forhøyet overtidsgodtgjørelse.

Etter avtale mellom arbeidstaker og arbeidsgiver i det enkelte tilfelle kan pålagt opparbeidet overtid avspaseres time for time. I tillegg til fritiden har arbeidstakeren i slike tilfelle krav på å få utbetalt differansen mellom ordinær lønn og overtidsgodtgjørelse (overtidstillegget).

Arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, har som hovedregel ikke rett til overtidsgodtgjøring. Slik godtgjøring kan likevel utbetales for inntil 300 timer i kalenderåret når arbeidstakerne:

Følger dem de er satt til å lede.

Går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

Er pålagt overtidsarbeid av overordnet leder som kan kontrollere utføringen av arbeidet.

Deltidsansatte godtgjøres med ordinær timelønn for pålagt arbeid utover den fastsatte deltid. For pålagt arbeid utover den alminnelige arbeidstid pr. dag eller pr. uke for tilsvarende heltidsstilling, utbetales overtidsgodtgjøring etter nr. 2 eventuelt at det avtales avspasering i samsvar med nr. 3.

Arbeidstakere som etter tilkalling blir pålagt overtidsarbeid uten direkte tilknytning til sin ordinære arbeidstid, betales for 2 timer selv om arbeidet varer kortere. Hvis arbeidet avbrytes, betales ikke ekstra for nytt overtidsarbeid dersom dette påbegynnes innenfor de beregnede 2 timer.

§ 14 Ukentlig fritid

Arbeidstaker skal ha en sammenhengende arbeidsfri periode (ukefridag) på minst 36 timer i løpet av en uke, og slik at det alltid inngår et helt kalenderdøgn. Denne fritid skal fortrinnsvis legges på søndag og minst annenhver søndag.

I tillegg til ukefridagen skal det i størst mulig utstrekning gis ytterligere en fridag som skal strekke seg over et helt kalenderdøgn. Denne fridag skal så vidt mulig legges i sammenheng med ukefridagen.

Hvor sesongmessige variasjoner eller andre særlige forhold gjør seg gjeldende, er partene enige om at etter forutgående lokale drøftelser skal avvik fra bestemmelsene forelegges DFD og hovedsammenslutningene til godkjennelse.

Pålagt tjeneste på ukefridag/turnusfridag for arbeidstakere i skift- og turnustjeneste betraktes som overtidsarbeid og kompenseres med forhøyet overtidsgodtgjørelse. Etter avtale mellom arbeidstaker og arbeidsgiver kan det i hvert enkelt tilfelle inngås avtale om at arbeidet skal avspaseres, jf. § 13 nr. 3.

Pålagt overtidsarbeid i direkte tilknytning til skiftarbeidet/turnusarbeidet, betales med overtidsgodtgjørelse eller forhøyet overtidsgodtgjørelse etter reglene i § 13 nr. 2.

Deltidsansatte kan ikke utbetales forhøyet overtidsgodtgjørelse etter bestemmelsene her før vilkårene for utbetaling av overtidsgodtgjørelse etter § 13 nr. 5 er oppfylt.

Dersom ukefridagen eller annen turnusfridag legges på en helge- eller høytidsdag som ikke er søndag, skal dette kompenseres med at arbeidstakeren får en ny turnusfridag. Dagsverket regnes med i turnus.

Kan slik fritid ikke gis, utbetales overtidsgodtgjørelse tilsvarende 7,5 timer.

Ved pålagt tjeneste på slike dager ytes dessuten kompensasjon etter § 16. For ukefridag som delvis faller på helge- eller høytidsdager (jf. § 16), ytes ingen godtgjørelse.

Avløsningstidspunktet kan legges inntil 30 minutter inn på helge- eller høytidsdager uten at ukefridagen betraktes som delvis å falle på helge- eller høytidsdag.

§ 15 Natt-, lørdag- og søndagsarbeid mv.

For ordinært arbeid som utføres i tidsrommet mellom kl. 20.00 og kl. 06.00 utbetales et tillegg pr. klokketime som svarer til 45 % av timelønnen. Tillegget utbetales i tillegg til godtgjørelse etter nr. 4 og § 16 nr. 1 og 2.

Arbeidstakere som etter avtale har overtidsbetaling for ordinært nattarbeid, skal ikke ha godtgjørelse etter nr. 1. Nattidskompensasjon for arbeidstakere som har andre tillegg som delvis kompenserer nattjeneste, fastsettes ved lokale forhandlinger.

For den alminnelige arbeidstid i tiden mellom kl. 06.00 og kl. 07.00 og mellom kl. 17.00 og kl. 20.00 på dagene mandag til fredag utbetales kr 25,00 pr. arbeidet time.

Arbeidstakere som blir pålagt å arbeide på lørdag eller søndag, utbetales et tillegg på kr 65,00 pr. arbeidet klokketime i tidsrommet lørdag kl. 00.00 til søndag kl. 24.00.

Tillegget utbetales i tillegg til godtgjørelse etter nr. 1 og for de dager som etter § 16 nr. 1 og 2 faller på lørdag og søndag.

For reservetjeneste/hvilende vakt betales det i tillegg til tidberegning følgende godtgjørelse:

Fra kl. 06.00-20.00 kr 15,00 pr. løpende time.
Fra kl. 20.00-06.00 kr 25,00 pr. løpende time.

Arbeidstakere utbetales kr 250,00 pr. arbeidsdag de har delt dagsverk dersom dagsverket inklusive opphold og hvilepauser, strekker seg over minst 9 timer. Arbeidstakere kan ikke pålegges å møte frem mer enn to ganger pr. arbeidsdag. Hvilepauser etter bestemmelsene i arbeidsmiljøloven eller etter arbeidstakernes ønske, regnes i denne forbindelse ikke som oppdeling av tjenesten. Tillegget skal ikke tilstås dersom oppdelingen av dagsverket er godtgjort på annen måte. Det fastsettes ved lokale forhandlinger hvilke arbeidstakere som skal ha tillegget.

Reglene i denne paragraf gjelder ikke for arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, med mindre de i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede.

Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder.

Arbeidstakere som normalt ikke omfattes av arbeidstidsbestemmelsene, skal gå inn under reglene i forbindelse med tjeneste som går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

§ 16 Helge- og høytidsdager

1. og 17. mai samt nyttårsdag, skjærtorsdag, langfredag, påskeaften, 1. og 2. påskedag, Kristi himmelfartsdag, 1. og 2. pinsedag og 1. og 2. juledag er fridager såframt tjenesten tillater det. Arbeid på slike dager (ikke overtid) godtgjøres med timelønn tillagt 100 %, såframt det ikke lokalt avtales at helgedagstjeneste skal kompenseres med fritid. Fritiden skal eventuelt svare til det dobbelte av antall arbeidede timer på nevnte dager.

Kompensasjon etter dette punkt kommer i tillegg til godtgjørelse etter § 15 nr. 1, 3 og 4.

I den utstrekning tjenstlige hensyn tillater det, skal arbeidstakeren få fri fra kl. 12.00 følgende dager: Onsdag før skjærtorsdag, pinse-, jul- og nyttårsaften. Dersom dette ikke lar seg gjøre av hensyn til tjenesten, utbetales arbeidstakeren timelønn tillagt 100 %.

Kompensasjon etter dette punkt kommer i tillegg til godtgjørelse etter § 15 nr. 1, 3 og 4.

Reglene i denne paragraf gjelder ikke for arbeidstakere i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling, med mindre de i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede.

Det fastsettes ved lokale særavtaler hvilke arbeidstakere dette gjelder, jf. § 13 nr. 4.

Arbeidstakere som normalt ikke omfattes av arbeidstidsbestemmelsene, skal gå inn under reglene i forbindelse med tjeneste som går inn i en oppsatt tjenesteliste (vaktplan).

§ 17 Beredskapsvakt utenfor arbeidsstedet

Beredskapsvakt utenfor arbeidsstedet skal etter arbeidsmiljøloven§ 10-4 tredje ledd regnes som arbeidstid. Beredskapsvakt skal som hovedregel regnes med i den alminnelige arbeidstid i forholdet 1/5. For øvrig vises til arbeidsmiljøloven § 10-8 tredje ledd om hviletid.

Ved beredskapsvakt som innebærer større eller mindre belastning enn 1/5, kan det lokalt avtales fravik fra hovedregelen.

Behovet for å innføre beredskapsvakt drøftes med organisasjonene.

Når beredskapsvakt utføres til ulike tider av døgnet, skal det etter arbeidsmiljøloven § 10-3 utarbeides en arbeidsplan som viser arbeidstid og fritid. I arbeidsplanen føres opp beredskapsvaktens totale lengde og hvor stor del av den som skal regnes som alminnelig arbeidstid.

Tillegg for ettermiddagstjeneste, lørdags-, søndags- og helgedagstjeneste, betales for det beregnede antall timer av beredskapsvakten.

For overtidsarbeid utbetales lørdags-/søndagstillegg med fradrag av den del av tillegget som betales ut etter avsnittet ovenfor. For øvrig utbetales tillegg etter § 15 nr. 5 pr. løpende time.

Partene lokalt avtaler om den beregnede tid kan tas ut som timelønn tillagt 50 % eller 100 % avhengig av tidspunktet for når i døgnet beredskapsvakten utføres, eller regnes med i den alminnelige arbeidstid. Hvor forholdene ligger til rette for det, kan det avtales en kombinasjon av de to kompensasjonsformer.

De lokale parter kan avtale at det betales fast godtgjøring pr. vakt eller vaktperiode i stedet for det som følger av nr. 3 og 4 ovenfor, og § 15 nr. 5. Dersom partene ikke blir enige, gjelder satsene i bestemmelsen.

Ved utførelse av pliktig og dokumenterbart aktivt arbeid under beredskapsvakten, betales overtidsgodtgjørelse etter fellesbestemmelsene § 13.

Det avtales lokalt hvordan det aktive arbeidet skal dokumenteres.

§ 18 Lønn ved sykdom eller skade

En arbeidstaker med fast ukentlig arbeidstid og som har tiltrådt tjenesten, har rett til full lønn under sykdom etter reglene i § 11, i inntil 49 uker og 5 kalenderdager. Arbeidsgiverperioden på 16 kalenderdager kommer i tillegg. Når arbeidstakeren har hatt lønn under sykdom i til sammen 49 uker og 5 kalenderdager i de siste 3 årene, opphører retten til lønn under sykdom.

En arbeidstaker som har vært helt arbeidsfør i 6 måneder siden vedkommende sist fikk lønn under sykdom, har igjen rett til lønn under sykdom etter reglene i første ledd.

Retten til lønn under sykdom opphører ved utløpet av eventuell oppsigelsesfrist. For en arbeidstaker som er midlertidig ansatt, utløper retten når ansettelsesforholdet opphører. Eventuelle forpliktelser går fra dette tidspunkt over på folketrygden.

Sykdomsforfall skal meldes snarest mulig til arbeidsgiveren med opplysninger om fraværets sannsynlige varighet. Egenmelding kan benyttes etter reglene i folketrygdloven §§ 8-23 til 8-27, jf. likevel Intensjonsavtale om et mer inkluderende arbeidsliv.

Retten til lønn under sykdom kan bortfalle dersom fraværet ikke blir tilfredsstillende dokumentert. Tilfredsstillende dokumentasjon er egenmelding/legeerklæring, jf. folketrygdloven § 8-7.

§ 19 Permisjon med lønn ved svangerskap, fødsel, adopsjon og amming

Svangerskaps- og fødselspermisjon med lønn.
Arbeidstaker som har rett til svangerskapspenger eller foreldrepenger etter reglene i folketrygdloven, utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Adopsjonspermisjon med lønn.
Arbeidstaker som har rett til foreldrepenger etter reglene i folketrygdloven, utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Omsorgspermisjon med lønn i forbindelse med fødsel og adopsjon.
Arbeidstaker har rett til 2 ukers omsorgspermisjon i forbindelse med fødselen etter reglene i arbeidsmiljøloven § 12-3.

Adoptivforeldre har rett til 2 ukers permisjon i forbindelse med at omsorgen for barnet overtas, etter reglene i arbeidsmiljøloven § 12-3.

Det utbetales full eller forholdsmessig lønn etter § 11 i permisjonstiden.

Amming.
En arbeidstaker som arbeider hel arbeidsdag og som ammer sitt barn har rett til tjenestefri med full lønn etter § 11 i inntil to timer pr. dag. En arbeidstaker som arbeider mellom 2/3 og hel dag og som ammer sitt barn har rett til tjenestefri med full lønn etter § 11 i inntil én time pr. dag. Retten til lønn utløper når barnet fyller to år. Se for øvrig reglene i arbeidsmiljøloven § 12-8.

Varsel.
En arbeidstaker som gjør bruk av retten til permisjon etter denne paragraf skal varsle arbeidsgiveren snarest mulig og senest innen de frister som framgår av arbeidsmiljøloven § 12-7.

§ 20 Omsorg for barn og pleie av nærstående i hjemmet

En arbeidstaker som har omsorg for ett barn til og med 12 år, har rett til inntil 10 dager permisjon med lønn pr. kalenderår for nødvendig tilsyn med barnet når det er sykt, eller dersom den som har det daglige tilsynet med barnet er syk. Arbeidstaker har rett til inntil 12 dager dersom vedkommende har omsorg for to barn, og inntil 15 dager dersom vedkommende har omsorg for tre eller flere barn. Er arbeidstakeren alene om omsorgen for barnet, har vedkommende rett til inntil 20 dager, inntil 24 dager dersom vedkommende har omsorg for to barn og inntil 30 dager dersom vedkommende har omsorg for tre eller flere barn permisjon med lønn pr. kalenderår. Samme regler gjelder dersom det er to om omsorgen, men en av dem er langvarig avskåret fra tilsynet med barnet på grunn av internasjonal tjeneste, internasjonale operasjoner, egen funksjonsnedsettelse, innleggelse i helseinstitusjon som langtidspasient eller tilsvarende forhold.

For barn under 18 år med kronisk sykdom eller annen nedsatt funksjonsevne utvides retten til permisjon med lønn etter nr. 1 etter reglene i folketrygdloven § 9-6.

Dersom arbeidstakeren selv ønsker og tjenesten tillater det, kan arbeidsgiver samtykke i fleksibelt uttak av permisjonsdagene etter nr. 1 og 2.

Arbeidstakere som har omsorg for barn under 18 år med livstruende eller annen svært alvorlig sykdom eller skade, har til sammen rett til tjenestefri med full lønn i inntil 3 år for det enkelte barn. Vilkårene for slik tjenestefri følger reglene i arbeidsmiljøloven § 12-9 og folketrygdloven kapittel 9.

Arbeidstaker som har omsorg for langvarig syke barn eller barn med nedsatt funksjonsevne, har innenfor tidsrammene etter nr. 3 i paragrafen her rett til tjenestefri med lønn dersom vedkommende må delta i kurs eller annen opplæring ved godkjent helseinstitusjon for å kunne ta seg av og behandle barnet, jf. folketrygdloven §§ 9-13 til 9-16. Det samme gjelder ved deltakelse på foreldrekurs ved godkjente offentlige kompetansesentra.

Fravær må dokumenteres med egenmelding/legeerklæring i henhold til folketrygdloven §§ 9-7 og/eller 9-14.

Forutsatt rett til tjenestefri med lønn etter § 19 nr. 1 eller § 19 nr. 2, har foreldrene i tillegg rett til sammenlagt å ha inntil 3 års tjenestefri uten lønn.

Får foreldrene på nytt barn og de på det tidspunkt har benyttet mer enn to år av retten til tjenestefri uten lønn etter første ledd, har foreldrene samlet likevel rett til tjenestefri uten lønn i ett år for hvert barn, dersom rett til tjenestefri med lønn etter § 19 nr. 1 eller § 19 nr. 2 er opptjent på nytt.

Tar ikke begge foreldrene omsorg for barnet, kan hele eller deler av retten til tjenestefri uten lønn overføres til en annen som tar omsorg for barnet.

Dersom en arbeidstaker gjør bruk av sin rett til delvis permisjon, skal den del av permisjonsperioden som går utover det tidsrom vedkommende har rett til tjenestefri med full lønn eller 80 % lønn etter § 19 nr. 1 og § 19 nr. 2, gå til fradrag i de 3 årene foreldrene har rett til tjenestefri uten lønn etter denne bestemmelse.

Permisjonen(e) må tas før barnet fyller 12 år. En arbeidstaker kan ikke kreve å ta ut permisjon som deltid, eller for kortere tidsrom enn 6 måneder. Slik permisjon kan imidlertid gis dersom tjenesten tillater det.

Arbeidstakers rett etter § 19 nr. 3 kommer i tillegg.

Arbeidstaker som pleier nærstående i hjemmet i livets sluttfase, har krav på tjenestefri med lønn i inntil 60 dager for hver pasient.

§ 21 Militærtjeneste og sivil tjeneste

En arbeidstaker med minst 6 måneders forutgående sammenhengende tjeneste i det statlige tariffområdet, utbetales lønn i samsvar med nr. 2 og nr. 3 nedenfor under militærtjeneste, tjeneste i sivilforsvaret og pliktig polititjeneste.

En arbeidstaker uten forsørgelsesbyrde utbetales 1/3 av den sivile lønnen under førstegangstjeneste. Ellers utbetales full lønn.

Når tjenesten varer mer enn 1 uke (7 dager), gjøres det fradrag i den sivile lønnen for tjenestetillegg. Det gjøres da også fradrag for forsørgertillegg og botillegg når arbeidstakeren har full lønn.

For vernepliktig og utskrevet befal skal det når tjenesten varer mer enn 1 uke (7 dager) i den sivile lønn trekkes et beløp som svarer til den militære grads/stillings lønn. Er sistnevnte lønn høyere enn den sivile stillings lønn, faller den sivile lønnen helt bort.

Ferie opptjenes under militærtjeneste og sivil tjenesteplikt som om arbeidstakeren var i ordinært arbeid, dersom arbeidstakeren utbetales lønn etter nr. 1-3 ovenfor. Opptjent ferie kan anses avviklet under militærtjeneste og sivil tjenesteplikt med maksimum 3 uker i tiden 1. juni – 30. september og resten innenfor ferieåret. Det utbetales i tilfelle full lønn og eventuelt ferielønnstillegg for denne tiden. Trekk etter nr. 2 faller da bort. For en arbeidstaker som ikke har lønn etter nr. 1-2, gjelder ferieloven § 10 nr. 5.

§ 22 Velferdspermisjoner

Når viktige velferds- og omsorgsgrunner foreligger, kan en arbeidstaker tilstås velferdspermisjon med lønn i inntil 12 arbeidsdager. Dersom arbeidstakeren selv ønsker og tjenesten tillater det, kan arbeidsgiver samtykke i fleksibelt uttak av permisjonsdagene.

§ 23 Ytelser ved dødsfall – Gruppelivsordning

Dersom det utbetales erstatning etter yrkesskadeforsikringsloven ved dødsfall, skal det ikke utbetales ytelse etter § 23. Dersom erstatningen etterlatte har krav på etter yrkesskadeforsikringsloven er lavere enn ytelsene etter § 23, utbetales differansen i tillegg til utbetalingen etter loven.

Når en arbeidstaker dør, utbetales de etterlatte et engangsbeløp som fastsettes slik (G = grunnbeløpet i folketrygden):

Ektefelle, registrert partner eller samboer: 14 G.

Hvert barn under 25 år: 5 G.

Dersom det ikke er etterlatte som nevnt i pkt. A, utbetales i tillegg 2 G til hvert barn under 25 år.

Dersom det ikke er etterlatte etter pkt. A og/eller B, utbetales andre personer som for en vesentlig del ble forsørget av avdøde, til sammen 4 G.

Beløpene beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

Til etterlatte etter arbeidstaker som dør innen ett år etter påbegynt permisjon, og som ikke har hatt ordinært lønnet arbeid i permisjonstiden, utbetales engangsbeløpet etter vanlige regler.

Til etterlatte etter arbeidstaker som har omsorgspermisjon etter § 20 nr. 7, og som ikke har hatt ordinært lønnet arbeid i permisjonstiden, utbetales engangsbeløpet etter vanlige regler.

Dersom det ikke finnes etterlatte som nevnt i nr. 2 ovenfor, utbetales 4 G til dødsboet.

DFD fastsetter nærmere regler.

Etterlatte, eventuelt dødsboet, etter heltidsansatte og deltidsansatte arbeidstakere utbetales samme engangsbeløp etter denne bestemmelsen. Etterlatte, eventuelt dødsboet, etter arbeidstakere med flere stillingsforhold i staten, utbetales likevel ikke mer enn ett fullt engangsbeløp, jf. henholdsvis § 23 nr. 2, 5 og 6.

§ 24 Ytelser ved yrkesskade

Med yrkesskade forstås skade eller sykdom som anses som yrkesskade etter folketrygdloven § 13-3 «Yrkesskade», § 13-4 «Yrkessykdommer som likestilles med yrkesskade» og § 13-15 «Forholdet til krigspensjonslovgivningen».

Erstatning ytes også når arbeidstakeren skades ved ulykke på direkte reise mellom hjem og oppdragssted (uten at arbeidstakeren har vært innom sitt faste arbeidssted) og på tjenestereise.

Rammes en arbeidstaker av en yrkesskade, skal arbeidsgiveren bære utgiftene ved sykebehandling og helbredelse samt andre utgifter forårsaket av yrkesskaden i den utstrekning utgiftene ikke dekkes av det offentlige.

En arbeidstaker som ikke kan utføre sitt arbeid som følge av yrkesskade, har rett til tjenestefri med full lønn inntil 49 uker og 5 kalenderdager. I tillegg kommer arbeidsgiverperiode(r) etter § 18 nr. 2.

Fagdepartementet eller den det bemyndiger, kan tilstå ytterligere tjenestefri med lønn hvis det er grunn til å tro at arbeidstakeren innen rimelig tid kan gjenoppta arbeidet.

Ved overføring til lavere stilling som følge av yrkesskade, beholder arbeidstakeren den tidligere stillings lønn etter reglene i § 10 nr. 5.

Retten til tjenestefri med lønn opphører ved utløpet av eventuell oppsigelsesfrist. For arbeidstakere som er antatt til tidsbegrensede arbeidsforhold, utløper retten når ansettelsesforholdet opphører. Eventuelle forpliktelser går fra dette tidspunktet over på folketrygden.

Hvis en arbeidstaker dør som følge av yrkesskade, utbetales de etterlatte, jf. nr. 6, en engangserstatning tilsvarende 15 G (G = grunnbeløpet i folketrygden).

Beløpene beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

Engangserstatningen utbetales i slik rekkefølge (ugjenkallelig begunstiget i den rekkefølge de er nevnt):

Ektefelle, registrert partner, jf. § 2 nr. 8, eller samboer, jf. § 2 nr. 9 (se dog bokstav B).

Barn under 20 år. Disse skal ha utbetalt minst 40 % av erstatningsbeløpet selv om det er erstatningsberettiget ektefelle/registrert partner eller samboer, jf. bokstav A.

Andre personer som for en vesentlig del ble forsørget av avdøde.

DFD fastsetter nærmere regler.

Ved yrkesskade som fører til ervervsmessig uførhet på 100 %, settes erstatningssummen til 15 G. Har skadelidte bare tapt deler av sin ervervsevne, reduseres erstatningen tilsvarende.

Beløpet beregnes etter G på oppgjørstidspunktet.

Ved varig medisinsk invaliditet på 15 % eller mer ytes i tillegg ménerstatning på følgende måte:

15–29 % medisinsk invaliditet 1 G.
30–70 % medisinsk invaliditet 2 G.
Over 70 % medisinsk invaliditet 3 G.

Det totale erstatningsbeløpet etter nr. 7 og 8 kan ikke overstige 15 G.

Ved beregningen legges grunnbeløpet på oppgjørstidspunktet til grunn.

Erstatning etter ovennevnte regler tilstås dersom skaden eller sykdom ble konstatert etter 1. mai 1996. Dersom skaden er inntrådt eller sykdommen konstatert på et tidligere tidspunkt følges de tariffbestemmelser som gjaldt på det tidspunkt. Ved definisjon av begrepet konstatert legges yrkesskadeforsikringsloven § 5 til grunn.

Med virkning fra 1. november 1998 er deltidsansatte omfattet av bestemmelsene her på lik linje med ansatte i heltidsstilling. Dette innebærer at ved yrkesskade eller yrkessykdom som anses som yrkesskade konstatert 1. november 1998 eller senere, utbetales deltidsansatte erstatning etter de samme regler som for heltidsansatte. Dersom skaden er inntrådt eller sykdommen konstatert på et tidligere tidspunkt, følges de regler som gjaldt for deltidsansatte på det tidspunkt.

Den samlede utbetaling til etterlatte etter §§ 23 og 24 kan ikke overstige 18 G. Begrensningen gjelder ikke hvis § 23 alene gir høyere utbetaling. I slike tilfeller utbetales ytelsene etter § 23.

Deltidsansatte med flere stillingsforhold i staten eller deres etterlatte, utbetales ikke mer enn den tilsvarende utbetaling til ansatte i heltidsstilling eller deres etterlatte.

I de tilfeller der arbeidstakeren eller de etterlatte vil oppnå høyere erstatning etter yrkesskadeforsikringsloven med forskrifter, utbetales erstatning etter lovens regler.

Dersom erstatningen etter § 24 i fellesbestemmelsene er høyere enn etter yrkesskadeforsikringsloven med forskrifter, utbetales differansen i tillegg til utbetalingen etter loven.

4 Pensjon

4.1 Tjenestepensjon

Tjenestepensjon er fastlagt i lov om Statens pensjonskasse.

For arbeidstakere som fratrer med rett til straks begynnende pensjon, skal pensjonen minst svare til en pensjon basert på et pensjonsgrunnlag beregnet etter lov om Statens pensjonskasse kapittel 3, måneden før siste regulering av grunnbeløpet i folketrygden og tillagt denne regulering.

4.2 Avtalefestet pensjon (AFP)

For ansatte født i 1962 og tidligere gjelder følgende:

Fra og med 1. januar 2011 gjelder følgende bestemmelser:

Avtalefestet pensjonsordning (AFP) omfatter arbeidstakere og undervisningspersonalet i stillinger som går inn under lov om Statens pensjonskasse og har minst 10 års medlemskap i offentlige tjenestepensjonsordninger etter fylte 50 år. Arbeidstakeren må være i lønnet arbeid på pensjoneringstidspunktet med en pensjonsgivende inntekt som på årsbasis overstiger grunnbeløpet i folketrygden, og dessuten ha hatt en tilsvarende pensjonsgivende inntekt året før pensjonering. Arbeidstakeren må videre i de 10 beste årene i perioden fra og med 1967 til og med året før uttak av AFP hatt en gjennomsnittlig pensjonsgivende inntekt på minst 2 ganger folketrygdens grunnbeløp.

Deltidsansatte gis rett til å ta ut avtalefestet pensjon etter bestemmelsene i punktet her.

4.2.1 AFP 62–67 år

Arbeidstakere i staten og undervisningspersonalet har rett til å fratre med straks begynnende pensjon (AFP) ved fylte 62 år. Pensjonen beregnes etter de regler som framgår av lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse. I tillegg til denne pensjonen utbetales et skattepliktig tillegg på kr 1 700 pr. mnd. som tilsvarer det skattefrie sluttvederlag i LO/NHO-området. Arbeidstakere som fratrer med AFP tilstås en ytelse slik at ingen får mer enn 70 % av løpende lønnsinntekt på årsbasis.

Ved fylte 65 år vil pensjonen bli omregnet etter reglene i pensjonsloven kapittel 5. Det særlige kronebeløpet faller bort for pensjoner som beregnes etter pensjonslovens bestemmelser. Ville arbeidstakeren ha fått en høyere pensjon, inkludert det særlige tillegg, i ordningen som er omtalt i avsnittet ovenfor, utbetales differansen i tillegg til pensjon etter pensjonslovens regler.

4.2.2 AFP 65–67 år

Arbeidstakere som fratrer med AFP i en alder av 65 eller 66 får pensjonen beregnet etter reglene i pensjonsloven kapittel 5. Ville arbeidstakeren ha fått en høyere pensjon, inkludert det særlige tillegg, i ordningen som er omtalt i pkt. 4.2.1 første ledd, utbetales differansen i tillegg til pensjon etter pensjonslovens regler.

4.2.3 Avkortningsregler

AFP-pensjonister får redusert pensjonen ved annen inntekt i samsvar med reglene i lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse § 3 bokstav d og tilhørende forskrifter.

4.2.4 Delpensjon

Med arbeidsgivers samtykke kan arbeidstakere med stillingsprosent 60 % eller mer av heltidsstilling ta ut delpensjon slik at arbeidstakeren kan trappe ned sin yrkesaktivitet med inntil 40 % reduksjon i forhold til heltidsstilling (100 %).

4.2.5 Særaldersgrenser

Arbeidstakere med særaldersgrense 65 år og som har benyttet tilbudet om avtalefestet pensjon, fortsetter som AFP-pensjonist fram til 67 år.

4.2.6 Andre arbeidstakere

Arbeidstakere i staten som ikke er medlemmer av Statens pensjonskasse eller som ikke har 10 års medlemskap i offentlig tjenestepensjonsordning etter fylte 50 år, men som ellers fyller vilkårene for å ta ut AFP etter lov om avtalefestet pensjon for medlemmer av Statens pensjonskasse, får de samme ytelser som de ville ha fått etter denne loven, inkludert AFP-tillegget på kr 1 700 pr. mnd.

4.2.7 Regulering

AFP reguleres på samme måte som tjenestepensjoner i Statens pensjonskasse. Kronebeløpene reguleres ikke som løpende pensjoner.

4.3 Avtalefestet pensjon for personer født i 1963 eller senere

Offentlig tjenestepensjon er lovfestet i staten og er ikke gjenstand for tarifforhandlinger. AFP er derimot regulert i Hovedtariffavtalen kapittel 4.

Personer som er født i 1962 eller tidligere beholder AFP-ordningen i pkt. 4.2. For ansatte som er født i 1963 eller senere gjelder ny AFP-ordning slik den er fastsatt i pkt. 3 om AFP i avtalen inngått mellom Arbeids- og sosialdepartementet og hovedorganisasjonene den 3. mars 2018, med eventuelle endringer i AFP som gjøres i medhold av pkt. 12 i avtalen. Dermed er disse årskullene omfattet av ny AFP-ordning og kan ta ut ny AFP fra og med 2025 når de blir 62 år.

4.4 Variable tillegg

Regler for beregning av variable tillegg til lønn i pensjonsgrunnlaget for personer som er født i 1962 eller tidligere, er tatt inn som vedlegg nr. 4.

Regler for beregning av variable tillegg til lønn i pensjonsgrunnlaget for personer som er født i 1963 eller senere, er tatt inn som vedlegg nr. 5.

5 5 Diverse

5.1 Boliglån

Boliglån med sikkerhet ytes fra Statens pensjonskasse med inntil 2,3 mill. kroner. Lånet gis etter regler fastsatt av DFD.

5.2 Midler til opplærings- og utviklingstiltak (OU-midler)

Retningslinjer for opplærings- og utviklingstiltak er fastsatt i egen særavtale mellom staten og hovedsammenslutningene (særavtale om opplærings- og utviklingsmidler). Hvert år avsettes det i alt til OU-midler 0,24 % av lønnsmassen i staten, slik den er definert i særavtalen. Avsetningen dekkes ved at arbeidstakerne trekkes kr 400,- i brutto årslønn pr. arbeidstaker pr. år, og det resterende beløp dekkes av arbeidsgiver.

5.3 Medbestemmelse, samarbeid og kompetanseutvikling

5.3.1 Medbestemmelse, samarbeidskompetanse og felles opplæring

Statlige virksomheter er avhengige av gode samarbeidsrelasjoner mellom medarbeiderne og ledelsen, og mellom partene sentralt og lokalt. Det innebærer blant annet en felles forståelse av lov- og avtaleverket, særlig om gjennomføring av lokale forhandlinger.

Det avsettes 7 millioner kroner til felles opplærings- og utviklingstiltak for ledelsen og tillitsvalgte. Målsettingen er å styrke medbestemmelse og samarbeidskompetanse.

5.3.2 Kompetanseutvikling

Partene vil legge til rette for økt satsing på kompetanse for å utvikle og effektivisere staten, fremme et godt samarbeid mellom ledelsen og medarbeiderne, og mellom partene i virksomheten, slik at virksomhetene kan tilby attraktive arbeidsplasser.

Målrettede kompetanseutviklingstiltak og systematisk kunnskapsdeling er nødvendig for å utvikle arbeidsplassen som læringsarena.

Tiltak partene vil prioritere er (listen er ikke uttømmende):

kompetanseutvikling som bidrar til lokale miljørettede tiltak som vil kunne øke bærekraft for statlige virksomheter

forsøk med alternative arbeidsformer

utvikle kompetanse i digitalisering og kunstig intelligens og hindre utstøting ved omstillingsprosesser

støtte til seniorprosjekter

felles prosjekter knyttet til et inkluderende og mangfoldig arbeidsliv i staten

tiltak for flere lærlinger i staten

fellesopplæring om aktivitets- og redegjørelsesplikten

fellesopplæring i hovedtariffavtalen

De sentrale parter vil stimulere til kompetanseutvikling ved at det avsettes 26 millioner kroner for å bidra til:

A. Felles, sentrale forsknings-, utrednings- og kompetansetiltak
Dette kan være forsknings- og utredningsoppdrag, prosjekter eller forsøk hvor begge parter har interesser, og som kan bidra til økt kompetanse- og erfaringsdeling for alle statlige virksomheter, samt kan påvirke det fremtidige arbeidsliv.

B. Søknadsbasert ordning der statlige virksomheter kan søke om kompetansemidler i henhold til sentrale retningslinjer
En partssammensatt gruppe behandler og godkjenner søknader. DFØ behandler og innstiller søknader, og forestår utbetaling av midler.

C. Lederopplæring i partssamarbeid og medbestemmelse.
En del av midlene brukes til å gjennomføre og/eller støtte opplæringstiltak for statlige virksomheters toppledere og mellomledere i partssamarbeid og medbestemmelse knyttet til f.eks. endringsprosesser med mer. Tillitsvalgte skal kunne delta på opplæringen.

5.3.3 Retningslinjer for avsetningene

DFD og hovedsammenslutningene fastsetter retningslinjer for avsetningene i punkt 5.3.1 og 5.3.2, og kan også i tariffperioden omdisponere midlene mellom disse. Partene evaluerer ordningene.

5.4 Omstilling og effektivisering i staten

Staten vil fortsatt sikre at omstillinger i statlig sektor skjer så smidig og effektivt som mulig, jf. vedlegg 3.

Retningslinjer for omstillingsarbeidet i staten er utarbeidet i samråd med hovedsammenslutningene. Eventuelle endringer av retningslinjene i tariffperioden kan skje etter behov.

Det avsettes 4 millioner kroner til omstillingsarbeid i staten. DFD og hovedsammenslutningene fastsetter retningslinjer for avsetningen og vil i fellesskap evaluere ordningen.

5.5 Inn i tariffområdet

Ved overføring av ikke-statlige virksomheter til det statlige tariffområdet er de sentrale parter enig om at det er viktig å komme inn tidlig i prosessen for å få oversikt over de aktuelle spørsmål som er knyttet til overføringen. Mottakende arbeidsgiver må særlig merke seg pkt. 2-4.

De arbeidstakere som blir overført omfattes av hovedtariffavtalene, hovedavtalen, sentrale særavtaler og andre relevante lokale særavtaler i staten fra overføringstidspunktet, med mindre DFD og hovedsammenslutningene blir enige om noe annet i det konkrete tilfellet.

Videre skal det inngås en egen tariffavtale vedrørende den virksomhet som overføres. Med mindre de sentrale parter blir enige om noe annet, skal denne avtalen inngås mellom arbeidsgiver i vedkommende statlige virksomhet og arbeidstakernes medlemsorganisasjoner. Avtalen skal angi hvilken virksomhet/del av virksomhet som overføres. Den skal videre inneholde opplysninger om at hovedtariffavtalen, hovedavtalen og andre særavtaler i staten gjelder fra overføringstidspunktet.

I tillegg til det som er nevnt i punkt 2 og 3, skal mottakende statlig arbeidsgiver, i samsvar med arbeidsmiljøloven § 16-2 annet ledd, tidligst mulig og ikke senere enn tre uker etter overdragelsestidspunktet, sende et skriftlig varsel til de arbeidstakerorganisasjoner i den/de aktuelle tariffavtalen/er som de overførte arbeidstakerne var bundet av. Varselet skal være en beskjed om at den nye statlige arbeidsgiver ikke ønsker å bli bundet av den/de tariffavtalen/er som tidligere arbeidsgiver var bundet av. Partene er enige om at varselet i tillegg skal sendes til den/de aktuelle hovedorganisasjon/er som den/de tariffbundne arbeidstakerorganisasjonen/e er medlem av.

Den enkelte arbeidstaker skal innplasseres i eksisterende stillingskategorier (koder).

Ingen skal ved innplassering gå ned i lønn. Det skal opprettes nye arbeidsavtaler etter arbeidsmiljølovens bestemmelser.

Ved overføring nevnt under punkt 1 foretas drøftelser om innplassering på hovedtariffavtalen og om andre lønns- og arbeidsvilkår, herunder inngåelse av eventuell omstillingsavtale mv., av mottakende virksomhet, eventuelt vedkommende fagdepartement, etter nærmere avtale mellom DFD og hovedsammenslutningene.

Kommer partene ikke til enighet i lokale drøftelser, kan spørsmål knyttet til tariffrettslige forhold tas opp med DFD og hovedsammenslutningene, jf. pkt. 1 ovenfor.

5.6 Seniorpolitikk

Arbeidsgiverne i staten må legge til rette for at arbeidstakerne kan stå lenger i arbeid. Seniorpolitiske tiltak er viktig for å få arbeidstakerne til å utsette sin fratreden. Medarbeidersamtalen er en viktig arena for å diskutere seniorpolitiske tiltak.

5.6.1 Seniorpolitiske tiltak

For å motivere eldre arbeidstakere til å stå lenger i arbeid, gis tjenestefri med lønn tilsvarende:

Åtte dager pr. år fra det kalenderåret man fyller 62 år.

De lokale partene kan i tillegg avtale inntil seks dager pr. år. De lokale parter kan avtale karriere- og kompetansemessige tiltak som alternativer til tjenestefri med lønn. Kommer de lokale partene ikke til enighet, kan tvisten ikke ankes. Arbeidsgivers siste tilbud skal da gjelde.

Deltidsansatte arbeidstakere får rett til fridager forholdsmessig.

Uttak av tjenestefri med lønn foretas enten som hele eller halve dager eller som redusert arbeidstid etter avtale med arbeidsgiver. Det året man går av, gis tjenestefri med lønn forholdsmessig gjennom året.

Retten etter denne bestemmelsen kan ikke overføres eller utbetales som lønn.

5.6.2 Reduksjon i undervisningen i statlige grunn- og videregående skoler

Lærere har rett til å få redusert undervisningen med inntil 6 % fra skoleårets begynnelse det kalenderåret de fyller 57 år.

Lærere har rett til å få redusert undervisningen med inntil 12,5 % fra skoleårets begynnelse det kalenderåret de fyller 60 år.

Lærere over 60 år disponerer den frigjorte tiden til for- og etterarbeid og faglig ajourføring i planfestet arbeidstid, dersom man ikke blir enige om noe annet.

5.7 Livsfasepolitikk

De lokale parter i den enkelte virksomhet skal drøfte livsfasepolitikk. Formålet med å iverksette tiltak vil være å legge til rette for at virksomhetens og arbeidstakernes individuelle behov ivaretas.

Livsfasepolitikk kan bidra til å

beholde og utvikle medarbeidernes kompetanse

gjøre virksomheten konkurransedyktig

sette fokus på og styrke verdien av den enkelte medarbeider

redusere sykefraværet

se verdien av at alle aldersgrupper er representert på arbeidsplassen, samtidig å anerkjenne forskjellige behov

fremme et inkluderende arbeidsliv

Livsfasepolitikken bør være en del av personalpolitikken i virksomheten.

5.8 Innleie fra virksomhet som har til formål å drive utleie (bemanningsforetak)

Partene er enige om at det er viktig å arbeide for et seriøst og velfungerende arbeidsliv, med ordnede lønns- og arbeidsforhold for alle. Dette må også gjelde arbeidstakere som leies inn fra bemanningsforetak til statlige virksomheter. Forutsigbarhet og trygghet for jobben er vesentlig også for innleide arbeidstakere.

Statlige virksomheter skal i avtaler om innleie av arbeidskraft sikre at de innleide, så lenge innleieforholdet varer, minst følger lønns- og arbeidsvilkårene i virksomheten i samsvar med statsansatteloven § 11 (6) og hovedtariffavtalen/særavtaler i staten, med unntak av pensjonsrettigheter.

Staten plikter å gi bemanningsforetak/vikarbyrå de nødvendige opplysninger for at vilkåret om likebehandling kan oppfylles i samsvar med statsansatteloven § 11 (6), samt å forplikte bemanningsforetaket/vikarbyrå til dette vilkåret i innleiekontrakten. På anmodning fra tillitsvalgte skal staten dokumentere lønns- og arbeidsvilkår som er gjeldende hos bemanningsforetaket/vikarbyrå når innleide arbeidstakere skal arbeide innenfor hovedtariffavtalens virkeområde, i samsvar med statsansatteloven § 11 (6).

Tillitsvalgte i statlige virksomheter har rett til å representere innleid arbeidskraft overfor statlig innleievirksomhet. Dersom utleiebedriften er bundet av tariffavtale med en av hovedorganisasjonene er tvister om den utleides lønns- og arbeidsforhold et forhold mellom partene i bemanningsvirksomheten. Tillitsvalgte og arbeidsgiverrepresentant fra innleievirksomheten kan på forespørsel bistå i forhandlingene med informasjon om avtalene i staten.

Innleide arbeidstakere skal presenteres for tillitsvalgte i innleievirksomheten.

Partene informerer og drøfter minst to ganger i året prinsippene for bruk av innleie i virksomheten, jf. hovedavtalen §§ 17 og 18. Partene lokalt skal ved drøfting av innleie også drøfte ressurser til tillitsvalgte.

5.9 Likestilling

Partene lokalt skal arbeide aktivt, målrettet og planmessig for å fremme likestilling og mangfold og hindre diskriminering i henhold til likestillings- og diskrimineringsloven. De tillitsvalgte skal involveres i arbeidet med arbeidsgivers aktivitets- og redegjørelsesplikt (ARP), herunder planlegging og oppfølging av likelønnskartleggingen.

6 Avtalefestet ferie

Det er en viktig oppgave for partene å bidra til en sterk, effektiv og omstillingsdyktig offentlig sektor. Ved innføring av den avtalefestede ferien er det derfor en klar forutsetning at offentlige virksomheter gis muligheter til å oppveie de ulempene dette kan medføre med større fleksibilitet, slik at tjenesteproduksjonen og servicetilbudet til publikum opprettholdes. Arbeidstakerne vil også på sin side ha forskjellige behov for avvikende arbeidstidsordninger begrunnet i ulike livsfaser, arbeids- og bosituasjoner m.m. Økt fleksibilitet sammen med den avtalefestede femte ferieuken vil kunne bidra til mindre sykefravær og økt produktivitet.

Avtalefestet ferie i staten utgjør 5 virkedager og innebærer forskuttering av dagene som kan fastsettes med hjemmel i ferieloven § 15. Dersom hele eller deler av den femte ferieuken innføres som en alminnelig ordning, skal disse dagene gå til fradrag i de avtalefestede dagene. Ferie etter ferieloven, jf. § 5 nr. 1, og avtalefestet ferie skal til sammen utgjøre 30 virkedager. Ekstraferie på 6 virkedager for arbeidstakere over 60 år gjelder i tillegg, jf. ferieloven § 5 nr. 2.

Dersom den avtalefestede ferien deles, kan arbeidstakeren bare kreve fri så mange dager som vedkommende normalt skal arbeide i løpet av en uke.

Den alminnelige prosentsatsen for feriepenger skal være 12 % av feriepengegrunnlaget, jf. ferieloven § 10 nr. 2. For arbeidstaker over 60 år, med rett til ekstraferie etter § 5 nr. 2, forhøyes prosentsatsen med 2,3 prosentpoeng,
jf. § 10 nr. 3.

Ved skriftlig avtale mellom arbeidsgiver og den enkelte arbeidstaker, kan avtalefestet ferie overføres helt eller delvis til neste ferieår.

For skiftarbeidere gjelder at den avtalefestede ferien tilpasses lokalt, slik at den utgjør 4 arbeidede skift.

For arbeidstakere i statlige grunnskoler og statlige videregående skoler anses avtalefestet ferie avviklet i de deler av året der det ikke foregår undervisning.

7 Varighet

Denne hovedtariffavtale trer i kraft 1. mai 2024 og gjelder til og med30. april 2026.

8 Rettstvist

Forståelsen av bestemmelsene i hovedtariffavtalen og de sentrale særavtaler er et forhold mellom DFD og hovedsammenslutningene.

9 Protokolltilførsler

Nr. 1

Det er enighet om et partssamarbeid som skal vurdere en eventuell tilbakeføring av lederstillinger på Statens lederlønnssystem til hovedtariffavtalen.

Arbeidet skal vurdere formålet med og konsekvenser av tilbakeføring.

Arbeidsgruppen skal videre vurdere:

hvordan tilbakeføring kan gjennomføres

behov for tilpasninger i hovedtariffavtalen og konkrete forslag til tekst for slike justeringer

virkningstidspunkt for tilbakeføring

Arbeidet ferdigstilles innen 15. januar 2025.

Arbeidsgruppens anbefalinger tas opp til forhandlinger mellom partene.

Nr. 2

Partene vil i perioden arbeide med fellesbestemmelsene § 7 med sikte på å gjøre bestemmelsen mer tilgjengelig. Arbeidet vil kun innebære språklig modernisering uten materielle endringer i bestemmelsens innhold.

Nr. 3

Partene i staten er enige om at det nedsettes en partssammensatt arbeidsgruppe for å vurdere ulike modeller for kompensasjon for ubekvem arbeidstid etter § 15. Arbeidsgruppen leverer en rapport innen utgangen av februar 2025.

Nr. 4

Endringene i Del 6 Avtalefestet ferie, er av redaksjonell karakter og medfører ingen materielle endringer i forhold til teksten i HTA 2016-2018.

Vedlegg 1: Lønnsplan

Det er minstelønn i kroner i alle stillingskoder. Denne minstelønnen justeres med det generelle, sentrale tillegget som partene blir enige om.

Lønnsplan 57 pr. 1. mai 2024

Stillingskoder

Forklaring til tabellhode:
L.plan = Lønnsplan
Kode = Stillingskode
Stige = Lønnsstige
HTA § 5 A bokst. B = Spesielle godskrivingsregler, fellesbest. § 5A bokstav B

L.plan
Kode

Stillingsbetegnelse

Stige

Minstelønn kr

HTA § 5 A bokst. B

3.1 – GJENNOMGÅENDE STILLINGER

90.100

LEDERSTILLINGER

1072

Arkivleder

452 300

1054

Kontorsjef

484 500

1056

Økonomisjef

484 500

1055

Personalsjef

484 500

1058

Administrasjonssjef

484 500

1057

Informasjonssjef

484 500

1407

Avdelingsleder

498 900

1059

Underdirektør

513 800

1211

Seksjonssjef

513 800

1477

Regiondirektør

528 600

1060

Avdelingsdirektør

544 600

1061

Assisterende direktør

544 600

1062

Direktør

544 600

1538

Fagdirektør

544 600

0214

Rektor

544 600

90.103

SAKSBEHANDLER

1063

Førstesekretær

Lang

400 700

1065

Konsulent

Lang

431 300

2

1408

Førstekonsulent

Kort

470 100

1 eller 2

1363

Seniorkonsulent

498 900

90.201

KONTORSTILLINGER

1068

Fullmektig

Lang

404 900

1069

Førstefullmektig

Lang

389 200

1070

Sekretær

Lang

376 800

1409

Sekretær

417 300

1433

Seniorsekretær

436 000

1071

Kontorleder

452 300

90.205

BIBLIOTEKAR

1073

Bibliotekfullmektig

Lang

413 100

1410

Bibliotekar

Lang

464 100

2

1515

Spesialbibliotekar

498 900

1077

Hovedbibliotekar

528 600

90.207

BETJENT

1078

Betjent

Lang

376 800

1079

Førstebetjent

417 300

90.208

SJÅFØR

1081

Sjåfør

Lang

404 900

1180

Sjåfør

Lang

408 800

90.301

INGENIØR

1411

Avdelingsingeniør

Lang

484 500

2

1084

Avdelingsingeniør

Kort

431 300

2

1275

Ingeniør

Lang

421 600

2

1085

Avdelingsingeniør

Kort

464 100

1 eller 2

1083

Ingeniør

436 000

1087

Overingeniør

528 600

1181

Senioringeniør

570 100

1088

Sjefingeniør

640 200

90.302

TEKNISK ASSISTENT, TEKNIKER

1089

Teknisk assistent

Lang

404 900

1090

Tekniker

Lang

381 100

1091

Tekniker

417 300

90.303

ARKITEKT

1092

Arkitekt

Kort

431 300

1

1093

Avdelingsarkitekt

491 500

1094

Overarkitekt

544 600

1182

Seniorarkitekt

570 100

1095

Sjefarkitekt

662 200

90.309

TEKNISK LABORATORIEPERSONELL

1096

Laboratorieassistent

Lang

404 900

1097

Laborant

Lang

368 500

1098

Laborantleder

417 300

90.312

GRAFISK DESIGN

1104

Fotoleder

417 300

90.400

FORSKER

1109

Forsker

Kort

579 700

1108

Forsker

Lang

506 100

1110

Forsker

609 400

1183

Forsker

684 800

1111

Forskningssjef

713 300

Ved overgang fra 1352 postdoktor til stillingskodene 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor eller 1109 Forsker i samme virksomhet etter 16. september 2020, skal den ansatte som et minimum beholde sitt lønnsnivå. Ved tilsetting i stilling som 1109 Forsker kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.

90.410

FORSKNINGSTEKNIKER

1511

Forskningstekniker

Lang

417 300

1512

Forskningstekniker

417 300

1513

Seniorforskningstekniker

417 300

1514

Ledende forskningstekniker

417 300

90.500

RÅDGIVERSTILLINGER

1434

Rådgiver

470 100

1364

Seniorrådgiver

588 900

1220

Spesialrådgiver

877 400

90.510

PROSJEKTLEDER

1113

Prosjektleder

470 100

90.520

UTREDNINGSLEDER

1114

Utredningsleder

520 700

90.522

SPESIALREVISOR

1224

Spesialrevisor

520 700

90.600

ARBEIDERSTILLINGER

1115

Hjelpearbeider

Lang

376 800

1116

Spesialarbeider

Lang

404 900

1117

Fagarbeider

Lang

408 800

1203

Fagarbeider m/fagbrev

Lang

421 600

Merknad: Stillingskode 1203 Fagarbeider, gjenspeiler den yrkesmessige avlønningen for arbeidstakere med offentlig fagbrev etter opplæringslova.

90.610

ARBEIDSLEDERSTILLINGER

1118

Arbeidsleder

417 300

1119

Bas

417 300

1120

Mester

417 300

90.611

INSPEKTØRSTILLINGER DRIFT MV.

0676

Inspektør

417 300

1499

Seniorinspektør

491 500

90.701

KJØKKENPERSONALE

1184

Kokk

Lang

376 800

1122

Førstekokk

Lang

413 100

1123

Assisterende kjøkkensjef

417 300

1124

Kjøkkensjef

417 300

90.702

HUSHOLDSPERSONALE

1125

Husholdsassistent

Lang

404 900

1126

Husholdsbestyrer

Lang

408 800

1127

Husholdsleder

417 300

1128

Husøkonom

421 600

90.703

RENHOLDSPERSONALE M.V.

1129

Renholdsbetjent

Lang

404 900

1130

Renholder

Lang

436 000

1131

Tøyforvalter

417 300

1132

Renholdsleder

421 600

90.801

SOSIALSEKRETÆR, SOSIALKURATOR

1185

Spesialutdannet sosionom

Lang

513 100

2

1173

Klinisk sosionom

Lang

513 100

2

90.805

STATLIGE BARNEHAGER

0829

Barnehageassistent

Lang

404 900

0830

Barnehageassistent m/barnepleierutdanning

Lang

413 100

0947

Førskolelærer

Lang

484 500

2

1307

Pedagogisk leder

452 300

0948

Styrer

476 400

Merknad: Kode 0947 Førskolelærer benyttes kun for arbeidstakere med 3-årig førskolelærerutdanning eller høyere. 0947 Førskolelærer med 2-årig spesialpedagogisk tilleggsutdanning som arbeider i spesialinstitusjon og som har inntil 20 års tjenesteansiennitet, gis 32 000 kroner som en personlig ordning. De med 20 års tjenesteansiennitet eller mer gis 40 000 kroner som en personlig ordning.

90.810

BEDRIFTSHELSETJENESTE

0790

Bedriftssykepleier

476 400

1282

Bedriftsfysioterapeut

476 400

0791

Bedriftslege

570 100

0792

Bedriftsoverlege

609 400

90.811

TANNHELSETJENESTEN

1533

Tannpleier

Lang

484 500

1545

Tannhelsesekretær

Lang

404 900

Merknad: Ved tilsetting i stillingskode 1545 Tannhelsesekretær kreves autorisasjon.

90.812

LEGESTILLINGER

0773

Lege

484 500

0205

Spesiallege

552 700

0207

Overlege

599 000

90.813

TANNLEGESTILLINGER

0787

Spesialtannlege

561 300

1301

Overtannlege

599 000

1395

Rådgivende overtannlege

599 000

1015

Instruktørtannlege

520 700

1353

Instruktørtannlege m/godkjent spesialistutdanning

544 600

1260

Avdelingstannlege

588 900

90.814

PSYKOLOGSTILLINGER

0794

Psykolog

513 100

1304

Psykolog m/godkjent spesialitet

570 100

0795

Spesialpsykolog

579 700

0796

Sjefpsykolog

599 000

90.850

TEKNISK DRIFT OG VAKT- OG RESEPSJONSTJENESTE MV.

1215

Sikkerhetsbetjent

Lang

368 500

1216

Driftsoperatør

Lang

408 800

1136

Driftstekniker

417 300

1137

Driftsleder

417 300

1517

Resepsjonsvakt

Lang

408 800

1336

Sikkerhetsvakt

Lang

404 900

1337

Vaktførstebetjent

431 300

1338

Vaktleder

446 300

90.910

UNGE ARBEIDSTAKERE, LÆRLINGER, ASPIRANTER

1138

Unge arbeidstakere inntil 17 år: lønnsstige: 80 % av kr 353 400

282 700

mellom 17 og 18 år: lønnsstige: 85 % av kr 353 400

300 400

1362

Lærling: lønnssstige: lønn i % av begynnerlønn i kode 1203

1429

Aspirant

357 000

1446

Lærekandidat: lønnstige: lønn i % av begynnerlønn i kode 1203

Denne lønnsplan gjelder for lærlinger og unge arbeidstakere innenfor områder hvor det ikke er opprettet særskilt aspirantordning. Ved fylte 18 år lønnes arbeidstakere i kode 1138 i samsvar med den stilling vedkommende fyller.

3.2 – HØYESTERETT

91.001

DIVERSE STILLINGER

1142

Protokollsekretær

441 200

1312

Utredningsleder

684 800

3.3 – REGJERINGSADVOKATEMBETET

91.002

ADVOKAT

0257

Advokatfullmektig

491 500

0258

Advokat

650 800

1478

Advokat med møterett for Høyesterett

1 110 500

Merknad: Advokatfullmektig som får advokatbevilling overføres fra kode 0257 til kode 0258. Advokater som får møterett for Høyesterett overføres fra kode 0258 til kode 1478.

3.4 – DEPARTEMENTENE, RIKSREVISJONEN, SIVILOMBUDET

00.101

LEDERSTILLINGER

0008

Byråsjef

536 200

1217

Underdirektør

588 900

1218

Avdelingsdirektør

629 200

00.102

SPESIALSTILLINGER

1221

Lovrådgiver JD

650 800

1222

Lovrådgiver FIN

650 800

1365

Informasjonssjef

513 100

1436

Rådgiver

498 900

1535

Kommunikasjonssjef

629 200

1536

Folkerettsrådgiver UD

650 800

1539

Fagdirektør

640 200

1554

Avdelingssjef hos Sivilombudet

629 200

3.5 – LØNNSPLANER – DEPARTEMENTSOMRÅDER

FINANSDEPARTEMENTET

SKATTEETATEN

02.200

DIVERSE STILLINGER

0037

Likningsrevisor

446 300

1223

Skatterevisor

498 900

1413

Skattejurist

498 900

1501

Seniorskattejurist

579 700

1516

Seniorrevisor

520 700

TOLLETATEN

02.310

DIVERSE STILLINGER

0046

Tollbetjent

Lang

368 500

1225

Tollinspektør

Lang

426 500

0050

Førstetollinspektør

484 500

0052

Tollrevisor

498 900

0053

Tolloverinspektør

506 100

1279

Seksjonsleder

513 100

1280

Avdelingssjef

579 700

FORSVARSDEPARTEMENTET

FORSVARET

05.100

YRKES-, AVDELINGS- OG KONTRAKTSBEFAL

0139

Fenrik

Kort

417 300

2

1556

Løytnant II

Kort

491 500

2

0141

Løytnant

Kort

421 600

2

1519

Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant

Lang

484 500

2

1557

Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant II

Kort

506 100

2

1520

Major / Orlogskaptein

498 900

1558

Major / Orlogskaptein II

Lang

599 000

1521

Oberstløytnant / Kommandørkaptein

528 600

1522

Oberst / Kommandør

570 100

1523

Brigader / Flaggkommandør

599 000

1524

Generalmajor / Kontreadmiral

662 200

1525

Generalløytnant / Viseadmiral

713 300

05.101

BEFAL KONSTABLER OG GRENADERER

1560

Kadett

Kort

389 200

1561

Visekorporal / Vingsolda t/ Visekonstabel

Kort

361 000

1562

Visekorporal kl. 1 / Ledende vingsoldat / Konstabel

Kort

381 100

1563

Korporal / Ledende konstabel

Lang

381 100

1559

Korporal / Ledende konstabel II

Kort

426 500

1564

Sersjant, Kvartermester

Kort

389 200

1565

Seniorsersjant / Seniorkvartermester

Kort

400 700

1566

Oversersjant / Vingsersjant / Skvadronmester

Lang

413 100

1579

Oversjersant / Vingsersjant / Skvadronmester II

Kort

476 400

1567

Stabssersjant / Flottiljemester

Kort

452 300

1580

Stabssersjant / Flotiljemester II

Kort

506 100

1568

Kommandérsersjant / Orlogsmester

498 900

1581

Kommandérsersjant / Orlogsmester II

Lang

579 700

1569

Sersjantmajor, Flaggmester

528 600

05.128

INTERNASJONALE OPERASJONER

1226

Vervet (menig, korporal)

361 000

1451

Spesialmedarbeider

376 800

1228

Fenrik

381 100

1230

Løytnant

413 100

1526

Kaptein / Rittmester / Kapteinløytnant

436 000

1450

Internasjonal rådgiver

446 300

1527

Major / Orlogskaptein

491 500

1528

Oberstløytnant / Kommandørkaptein

561 300

1529

Oberst / Kommandør

609 400

1530

Brigader / Flaggkommandør

640 200

1570

Visekorporal / Vingsoldat / Visekonstabel

361 000

1571

Visekorporal kl. 1 / Ledende vingsoldat / Konstabel

372 600

1572

Korporal / Ledende konstabel

381 100

1573

Sersjant / Kvartermester

397 100

1574

Seniorsersjant / Seniorkvartermester

404 900

1575

Oversersjant / Vingsersjant / Skvadronmester

413 100

1576

Stabssersjant / Flottiljemester

436 000

1577

Kommandérsersjant / Orlogsmester

491 500

1578

Sersjantmajor, Flaggmester

561 300

05.200

FORSYNINGSTJENESTE

0160

Terminalbetjent

Lang

368 500

0161

Maskinfører

Lang

368 500

0170

Inspektør

Lang

417 300

0165

Lagerbetjent

417 300

0164

Lagerkontrollør

417 300

0162

Maskinsjef

417 300

0163

Lagerleder

417 300

0166

Transportleder

417 300

0168

Lagersjef

421 600

0169

Skipsfører

421 600

0171

Førsteinspektør

426 500

05.206

TEKNISK VEDLIKEHOLDSTJENESTE

1283

Mekaniker u/fagbrev

Lang

364 600

1284

Mekaniker m/off. fagbrev

Lang

421 600

0173

Driftsplanlegger

417 300

0179

Driftsassistent

417 300

0176

Kvalitetsleder

426 500

0174

Verkstedsleder

426 500

0175

Driftskoordinator

426 500

05.210

DRIFTS- OG VEDLIKEHOLDSPERSONALE

1285

Vedlikeholder u/fagbrev

Lang

364 600

1286

Vedlikeholder m/off. fagbrev

Lang

421 600

05.216

SAMBANDS- OG VARSLINGSTJENESTE

0184

Sambandsleder

417 300

0185

Varslingsleder

417 300

1145

Radioleder

417 300

0186

Varslingskontrollør

417 300

05.221

VAKT – BRANN – HAVARI

0187

Vaktbetjent

Lang

404 900

0188

Brannkonstabel

Lang

408 800

0688

Lufthavnbetjent

Lang

408 800

0189

Brannmester

417 300

0190

Overbrannmester

417 300

05.230

HELSETJENESTEN

1281

Klinikksjef

570 100

0204

Garnisonstannlege

570 100

VOKSENOPPLÆRINGEN

05.236

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1187

Undervisningsinspektør

491 500

05.240

UNDERVISNINGSSTILLINGER

0229

Hovedlærer

484 500

SIVILE STILLINGER INNEN FORSVARET

05.245

DIVERSE SIVILE STILLINGER

0226

Redaksjonssjef

470 100

0228

Redaktør

506 100

JUSTIS- OG BEREDSKAPSDEPARTEMENTET

DOMSTOLENE

08.010

DOMMERFULLMEKTIG

0247

Dommerfullmektig

484 500

PÅTALEMYNDIGHETEN

08.120

STATSADVOKAT, RIKSADVOKAT

0253

Statsadvokat

684 800

0254

Førstestatsadvokat

737 800

DEN MILITÆRE PÅTALEMYNDIGHET

08.130

KRIGSADVOKAT, GENERALADVOKAT

1541

Førstekrigsadvokat

609 400

0256

Generaladvokat

650 800

SYSSELMESTEREN

08.150

DIVERSE STILLINGER

0259

Sysselmesterbetjent

Kort

426 500

1209

Sysselmesterbetjent

Kort

426 500

2

0260

Sysselmesterførstebetjent

513 100

1268

Miljøvernsjef

513 100

1169

Sysselmesteroverbetjent

544 600

0261

Ass. sysselmester

552 700

0262

Sysselmester

650 800

JORDSKIFTERETTENE

08.160

DIVERSE STILLINGER

1551

Jordskiftedommerfullmektig

484 500

0455

Jordskiftedommer

544 600

1467

Jordskifterettsleder

588 900

KRIMINALOMSORGEN

08.200

STRAFFEGJENNOMFØRING

0281

Miljøassistent

Lang

372 600

1201

Miljøterapeut

Lang

452 300

0808

Miljøterapeut

Lang

446 300

2

0264

Fengselsbetjent

Lang

426 500

0269

Fritidsleder

417 300

0265

Fengselsførstebetjent

498 900

1542

Fengselsoverbetjent

528 600

0266

Fengselsinspektør

528 600

08.201

ADMINISTRATIVE STILLINGER

0272

Driftssjef

452 300

1502

Ass. fengselsleder

536 200

1503

Ass. friomsorgsleder

544 600

1453

Friomsorgsleder

561 300

1452

Fengselsleder

561 300

08.202

DIVERSE STILLINGER

0275

Verksbetjent

Lang

426 500

0279

Gårdsfullmektig

431 300

0278

Underverksmester

464 100

1415

Verksmester

476 400

POLITIETATEN

08.305

POLITISTILLINGER

0284

Politibetjent

Kort

393 000

1454

Politibetjent

Kort

393 000

1457

Politibetjent 1

Kort

426 500

2

1458

Politibetjent 1

Kort

426 500

2

1459

Politibetjent 2

Kort

431 300

2

1460

Politibetjent 2

Kort

431 300

2

1461

Politibetjent 3

Kort

452 300

2

1462

Politibetjent 3

Kort

452 300

2

0285

Politiførstebetjent

513 100

1455

Politiførstebetjent

513 100

0287

Politioverbetjent

544 600

1456

Politioverbetjent

544 600

Merknad: Ved tilsetting som/omgjøring til 1459 og 1460 Politibetjent 2, eller til 1461 og 1462 Politibetjent 3, er det en forutsetning at arbeidstakeren fyller de krav til kompetanse som kreves i stillingen, jf. kompetansekriteriene.

Kodene 0284 Politibetjent, 1457 Politibetjent 1, 1459 Politibetjent 2, 1461 Politibetjent 3, 0285 Politiførstebetjent og 0287 Politioverbetjent har aldersgrense 60 år. Kodene 1454 Politibetjent, 1458 Politibetjent 1, 1460 Politibetjent 2, 1462 Politibetjent 3, 1455 Politiførstebetjent og 1456 Politioverbetjent har aldersgrense 63 år.

08.306

POLITIEMBETSMENN OG ANDRE POLITISTILLINGER

0288

Politifullmektig

484 500

1245

Politiadvokat

544 600

1481

Assisterende sjef for Politihøgskolen

552 700

0290

Politiinspektør

552 700

0326

Lensmann

588 900

1243

Politistasjonssjef

588 900

1480

Sjef for Politihøgskolen

588 900

1543

Politiadvokat 2

662 200

0295

Visepolitimester

672 700

1244

Sjef for utrykningspolitiet

697 600

0292

Politimester

697 600

08.307

SIVILE STILLINGER

0302

Stallbetjent

Lang

368 500

1416

Grensekontrollør

Lang

426 500

1531

Arrestforvarer

Lang

436 000

1342

Ledende arrestforvarer

441 200

0318

Skriftgransker

441 200

0296

Politirevisor

484 500

1552

Spesialetterforsker

544 600

1504

Namsfogd

588 900

08.308

INTERNASJONALE OPPDRAG MV.

1392

Internasjonal rådgiver

520 700

DIREKTORATET FOR SAMFUNNSSIKKERHET OG BEREDSKAP

08.401

SIVILFORSVARSTJENESTEN

0330

Sivilforsvarsbetjent

Lang

389 200

0331

Sivilforsvarsadjutant

446 300

0332

Sivilforsvarsinspektør

476 400

1482

Distriktssjef

552 700

GRENSEKOMMISSARIATET

08.800

DIVERSE STILLINGER

0345

Grenseinspektør

464 100

REDNINGSTJENESTEN

08.900

REDNINGSLEDER

0348

Redningsleder

446 300

0349

Redningsinspektør

446 300

UTLENDINGSNEMNDA

08.950

UTLENDINGSNEMNDA

1425

Nemndleder

750 600

KULTUR- OG LIKESTILLINGSDEPARTEMENTET

KULTURINSTITUSJONER M. M.

09.840

ADMINISTRATIVE STILLINGER

0351

Riksteatersjef

802 600

ARKIVVERKET

09.856

ARKIVARER

0353

Statsarkivar

609 400

NIDAROS DOMKIRKES RESTAURERINGSARBEIDER

09.870

DIVERSE STILLINGER

0941

Restaureringsassistent

Kort

400 700

0942

Restaureringstekniker

Lang

452 300

2

Ved tilsetting som 0941 Restaureringsassistent gis opprykk til 0942 Restaureringstekniker etter gjennomført opplæring i henhold til opplæringsplanene ved Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider.

KOMMUNAL- OG DISTRIKTSDEPARTEMENTET

HUSLEIETVISTUTVALGET

10.500

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1431

Leder

750 600

1432

Tvisteløser

750 600

LANDBRUKS- OG MATDEPARTEMENTET

11.315

DIVERSE STILLINGER

1498

Førsteinspektør

452 300

1500

Distriktssjef

506 100

1544

Spesialinspektør

588 900

KLIMA- OG MILJØDEPARTEMENTET

METEOROLOGISK INSTITUTT

12.000

DIVERSE STILLINGER

1354

Meteorologifullmektig

Lang

368 500

1355

Førstemeteorologifullmektig

Lang

376 800

1356

Meteorologisekretær

Lang

426 500

1042

Meteorologikonsulent

Lang

452 300

1358

Statsmeteorolog

Lang

498 900

1357

Stedlig leder

441 200

SAMFERDSELSDEPARTEMENTET

JERNBANEDIREKTORATET

13.100

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1376

Fagspesialist

417 300

HAVARIKOMMISJONEN

13.700

HAVARIKOMMISJONEN

0711

Havariinspektør

544 600

ARBEIDS- OG INKLUDERINGSDEPARTEMENTET

ARBEIDS- OG VELFERDSETATEN

14.100

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1348

Sjefslege

640 200

1250

Rådgivende overlege

599 000

TRYGDERETTEN

14.180

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1349

Rettsfullmektig

484 500

0725

Rettsmedlem

725 500

1350

Avdelingsleder

750 600

1419

Nestleder

750 600

1420

Leder

750 600

ARBEIDSTILSYNET

14.190

ADMINISTRATIVE STILLINGER

0356

Overlege

599 000

14.190

ADMINISTRATIVE STILLINGER

1343

Inspektør

446 300

1371

Seniorinspektør

513 100

UTENRIKSDEPARTEMENTET

UTENRIKSTJENESTEN

15.100

DIVERSE STILLINGER

0886

Generalkonsul

764 800

1507

Ambassadør

764 800

15.120

OBSERVATØRER M.V. I INTERNASJONALE OPPDRAG

1305

Sendelagsleder

620 300

ENERGIDEPARTEMENTET

KUNNSKAPSDEPARTEMENTET

17.150

REKTOR, INSPEKTØR

0958

Studieinspektør

464 100

0955

Undervisningsinspektør

464 100

1401

Avdelingsleder

484 500

0953

Rektor

498 900

17.165

UNDERVISNINGSSTILLINGER

1423

Undervisningspersonell uten godkjent utdanning

Lang

376 800

0961

Lærer

Lang

484 500

0962

Adjunkt

Lang

476 400

0963

Adjunkt med opprykk

Lang

476 400

0965

Lektor

Lang

506 100

0966

Lektor

Lang

528 600

1424

Undervisningspersonell uten godkjent pedagogisk utdanning

417 300

0967

Hovedlærer Komp./tj.tid + kr 20 000

436 000

1402

Rådgiver, sosiallærer

452 300

Merknad: Midlertidig tilsatte som fyller faglige, men ikke pedagogiske krav innplasseres i kode 1424.

17.200

SPESIALPEDAGOGISKE KOMPETANSESENTRAL

1141

Nattevakt

Lang

404 900

0968

Internatassistent

Lang

408 800

0969

Instruktør

Lang

408 800

0970

Miljøterapeut

Lang

452 300

1202

Miljøterapeut

Lang

484 500

2

1472

Musikkterapeut

506 100

STATLIGE SKOLER

17.220

DIVERSE STILLINGER

0996

Dykkerinstruktør

Lang

513 100

2

UNIVERSITETER, HØGSKOLER OG FORSKNINGSINSTITUSJONER

17.500

FAGLIGE-ADMINISTRATIVE LEDERSTILLINGER

1206

Undervisn.leder

464 100

1003

Avdelingsleder

464 100

1197

Studiesjef

470 100

1473

Studieleder

536 200

1006

EDB-sjef

552 700

1475

Instituttleder

570 100

1474

Dekan

588 900

17.510

UNDERVISNINGS- OG FORSKERSTILLINGER

1007

Høgskolelærer, øvingslærer

Lang

491 500

1352

Postdoktor

Kort

579 700

1011

Førsteamanuensis

Kort

620 300

1198

Førstelektor

Kort

620 300

1008

Høgskolelektor

Lang

513 100

1009

Universitetslektor

Lang

513 100

1010

Amanuensis

Lang

570 100

1308

Klinikkveterinær

476 400

1012

Høgskoledosent

588 900

1532

Dosent

684 800

1013

Professor

684 800

1404

Professor

827 300

Ved overgang fra 1352 postdoktor til stillingskodene 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor eller 1109 Forsker i samme virksomhet etter 16. september 2020, skal den ansatte som et minimum beholde sitt lønnsnivå. Ved tilsetting i stilling som 1011 Førsteamanuensis, 1198 Førstelektor og som 1352 Postdoktor kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.

17.515

UTDANNINGSSTILLINGER

1018

Vitenskapelig assistent

Lang

404 900

1017

Stipendiat

536 200

1476

Spesialistkandidat

536 200

1019

Vitenskapelig assistent

417 300

1020

Vitenskapelig assistent

452 300

1378

Stipendiat

498 900

Ved ansettelse i stillingskode 1017 Stipendiat og kode 1476 Spesialistkandidat gis en minimumslønn på 536 200 kroner og automatisk lønnsutvikling i inntil 4 år med 3 % årlig stigning. Godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A kommer ikke til anvendelse.

17.520

UNIVERSITETSBIBLIOTEKAR

1200

Førstebibliotekar

Kort

599 000

1199

Universitetsbibliotekar

Lang

544 600

Ved tilsetting i stilling som 1200 Førstebibliotekar kommer godskrivingsreglene i fellesbestemmelsene § 5 A ikke til anvendelse.

17.550

DIVERSE STILLINGER

0389

Fagkonsulent

417 300

1029

Avdelingsleder

417 300

0400

Driftsleder

417 300

17.568

KLINIKKPERSONALE M.M.

1379

Klinikksekretær

Lang

417 300

1032

Instruktørtannpleier

Lang

446 300

1033

Klinikkavdelingsleder

417 300

17.580

SKIPSPERSONELL

1035

Skipsfører

417 300

BARNE- OG FAMILIEDEPARTEMENTET

18.380

FYLKESNEMNDENE

1177

Leder av fylkesnemnda

750 600

BARNE- OG FAMILIEVERN

18.385

DIVERSE STILLINGER

1484

Assistent

Lang

364 600

1486

Miljøarbeider

Lang

372 600

1489

Miljøterapeut

Lang

436 000

2

1488

Miljøterapeut

Lang

426 500

1534

Spesialutdannet miljøterapeut

Lang

498 900

2

1487

Miljøarbeider

421 600

1491

Ass. leder

446 300

1490

Spesialutdannet miljøterapeut

476 400

1493

Leder

484 500

18.386

KLINISK TJENESTE – DIV. STILLINGER

1494

Sosionom

Lang

441 200

2

1495

Barnevernspedagog

Lang

436 000

2

1508

Vernepleier

Lang

441 200

2

1496

Klinisk barnevernspedagog

Lang

513 100

2

1509

Spesialutdannet vernepleier

Lang

491 500

2

1510

Spesialutdannet barnevernspedagog

Lang

491 500

2

NÆRINGS- OG FISKERIDEPARTEMENTET

FISKERIDIREKTORATET

19.410

DIVERSE STILLINGER

0080

Inspektør

Kort

431 300

2

1437

Inspektør

Kort

470 100

1

0082

Førsteinspektør

441 200

KYSTVERKET / KYSTDIREKTORATET

19.411

DIVERSE STILLINGER

0101

Maskinist

417 300

0103

Dekksoffiser

417 300

0106

Skipsfører

417 300

14.420
LOSTJENESTE

1335
Statslosaspirant
Kort

431 300

0110
Losformidler

417 300

0108
Trafikkleder

476 400

0111
Statslos

476 400

HELSE- OG OMSORGSDEPARTEMENTET

STATENS HELSETILSYN

21.100

DIVERSE STILLINGER

0738

Fagsjef

609 400

HELSEDIREKTORATET

21.115

DIVERSE STILLINGER

1553

Pasient- og brukerombud

599 000

KLINISK HELSE

21.200

LEGESTILLINGER

0781

Underordnet lege

Kort

431 300

1

0784

Avdelingsoverlege

650 800

21.204

SPESIALPERSONALE

0800

Avdelingsveterinær

528 600

0736

Legemiddelinspektør

561 300

21.205

SYKEPLEIEPERSONALE

0807

Sykepleier

Lang

484 500

2

0810

Spesialutdannet sykepleier

Lang

513 100

2

0816

Avdelingssykepleier

498 900

0820

Oversykepleier

506 100

21.206

HJELPEPLEIER M.V.

0826

Barnepleier

Lang

413 100

0827

Hjelpepleier

Lang

368 500

21.207

FYSIOTERAPEUT

0832

Fysioterapeut

Lang

484 500

2

0834

Avdelingsleder/fysioterapeut

476 400

21.208

OFFENTLIG GODKJENT ERGOTERAPEUT

1254

Avdelingsergoterapeut

476 400

21.209

BIOINGENIØR

0844

Bioingeniør

Lang

431 300

2

0846

Avdelingsbioingeniør

476 400

0847

Sjefbioingeniør

506 100

21.210

RØNTGENPERSONELL

0852

Radiograf

Lang

464 100

2

1256

Avd. radiograf

491 500

DIGITALISERINGS- OG FORVALTNINGSDEPARTEMENTET

STATSFORVALTEREMBETENE

22.100

ADMINISTRATIVE STILLINGER

0129

Assisterende statsforvalter

713 300

22.300

DIVERSE STILLINGER

0382

Fylkesagronom

470 100

0434

Fylkesskogmester

470 100

0822

Fylkessykepleier

506 100

0435

Fylkesskogsjef

570 100

0774

Ass. fylkeslege

650 800

0779

Fylkeslege

750 600

Vedlegg 2: Forhandlingssteder ved lokale forhandlinger i tariffperioden 2024 – 2026

(Gjeldende fra 1. mai 2024)

Departementsområde:

Virksomhet

Forhandlingssted

Statsministerens kontor

Statsministerens kontor

Statsministerens kontor

Regjeringsadvokaten

Regjeringsadvokaten

Riksrevisjonen:

Riksrevisjonen

Riksrevisjonen

Sivilombudet:

Sivilombudet

Sivilombudet

Stortingets ombudsnemnd for forsvaret:

Stortingets ombudsnemnd for forsvaret

Stortingets ombudsnemd for forsvaret

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget):

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget)

Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjeneste (EOS-utvalget)

Norges institusjon for menneskerettigheter:

Norges institusjon for menneskerettigheter

Norges institusjon for menneskerettigheter

Arbeids- og inkluderingsdepartementet:

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Arbeidstilsynet

Direktoratet for arbeidstilsynet

Arbeids- og velferdsetaten (NAV)

Arbeids- og velferdsdirektoratet

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi)

Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi)

Maritim Pensjonskasse

Maritim Pensjonskasse

Petroleumstilsynet

Petroleumstilsynet

Statens arbeidsmiljøinstitutt

Statens arbeidsmiljøinstitutt

Statens pensjonskasse

Statens pensjonskasse

Trygderetten

Trygderetten

Øvrige

Arbeids- og inkluderingsdepartementet

Arbeidsretten

Riksmekleren

Barne- og familiedepartementet:

Barne- og familiedepartementet

Barne- og familiedepartementet

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir)

Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet

Barneombudet

Barneombudet

Forbrukertilsynet

Forbrukertilsynet

Forbrukerrådet

Forbrukerrådet

Forvaltningsorganet for opplysningsvesenets fond

Forvaltningsorganet for opplysningsvesenets fond

Barneverns- og helsenemnda

Sentralenheten

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet:

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Digitaliserings- og forvaltningsdepartementet

Datatilsynet

Datatilsynet

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS)

Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon (DSS)

Digitaliseringsdirektoratet

Digitaliseringsdirektoratet

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom)

Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom)

Statsbygg

Statsbygg

Statsforvalteren i Agder

Statsforvalteren i Agder

Statsforvalteren i Innlandet

Statsforvalteren i Innlandet

Statsforvalteren i Møre og Romsdal

Statsforvalteren i Møre og Romsdal

Statsforvalteren i Nordland

Statsforvalteren i Nordland

Statsforvalteren i Oslo og Viken
(fra 1.7.24: Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus)

Statsforvalteren i Oslo og Viken
(fra 1.7.24: Statsforvalteren i Østfold, Buskerud, Oslo og Akershus)

Statsforvalteren i Rogaland

Statsforvalteren i Rogaland

Statsforvalteren i Troms og Finnmark

Statsforvalteren i Troms og Finnmark

Statsforvalteren i Trøndelag

Statsforvalteren i Trøndelag

Statsforvalteren i Vestfold og Telemark

Statsforvalteren i Vestfold og Telemark

Statsforvalteren i Vestland

Statsforvalteren i Vestland

Statsforvalterens fellestjenester

Statsforvalterens fellestjenester

Energidepartementet:

Energidepartementet

Energidepartementet

Havindustritilsynet

Havindustritilsynet

Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)

Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)

Sokkeldirektoratet Oljedirektoratet

Sokkeldirektoratet Oljedirektoratet

Finansdepartementet:

Finansdepartementet

Finansdepartementet

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ)

Direktoratet for forvaltning og økonomistyring (DFØ)

Finanstilsynet

Finanstilsynet

Skatteetaten

Skattedirektoratet

Statistisk sentralbyrå

Statistisk sentralbyrå

Tolletaten

Tolletaten

Forsvarsdepartementet:

Forsvarsdepartementet

Forsvarsdepartementet

Forsvaret

Forsvarsstaben

Forsvarets forskningsinstitutt

Forsvarets forskningsinstitutt

Forsvarsbygg

Forsvarsbygg

Forsvarsmateriell (FMA)

Forsvarsmateriell (FMA)

Internasjonale operasjoner (lpl.05.128)

Forsvarsstaben

Helse- og omsorgsdepartementet:

Helse- og omsorgsdepartementet

Helse- og omsorgsdepartementet

Direktoratet for e-helse

Direktoratet for e-helse

Direktoratet for medisinske produkter (DMP)

Direktoratet for medisinske produkter (DMP)

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet

Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet

Folkehelseinstituttet

Folkehelseinstituttet

Helsedirektoratet

Helsedirektoratet

Helfo

Helfo

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten

Norsk pasientskadeerstatning

Norsk pasientskadeerstatning

Statens helsetilsyn

Statens helsetilsyn

Statens legemiddelverk

Statens legemiddelverk

Øvrige

Helse- og omsorgsdepartementet

Bioteknologirådet

Eldreombudet

Statens undersøkelseskommisjon for helse- og omsorgstjenesten (UKOM)

Justis- og beredskapsdepartementet:

Justis- og beredskapsdepartementet

Justis- og beredskapsdepartementet

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)

Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB)

Domstolene

Domstoladministrasjonen

Høyesterett

Høyesterett

Konfliktrådene

Sekretariatet for konfliktrådene

Kontoret for voldsoffererstatning

Kontoret for voldsoffererstatning

Kriminalomsorgen

Kriminalomsorgsdirektoratet

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Nasjonal sikkerhetsmyndighet

Politietaten

Politidirektoratet

Politiets sikkerhetstjeneste

Politiets sikkerhetstjeneste

Politihøgskolen

Politihøgskolen

Riksadvokatembetet

Riksadvokatembetet

Sivil klareringsmyndighet

Sivil klareringsmyndighet

Spesialenheten for politisaker

Spesialenheten for politisaker

Statens sivilrettsforvaltning

Statens sivilrettsforvaltning

Utlendingsdirektoratet

Utlendingsdirektoratet

Utlendingsnemnda

Utlendingsnemnda

Øvrige

Justis- og beredskapsdepartementet

Generaladvokatembetet

Hovedredningssentralen

Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker

Sysselmesteren på Svalbard

Tilsynsrådet for advokatvirksomhet

Klima- og miljødepartementet:

Klima- og miljødepartementet

Klima- og miljødepartementet

Artsdatabanken

Artsdatabanken

Meteorologisk institutt

Meteorologisk institutt

Miljødirektoratet

Miljødirektoratet

Norsk Polarinstitutt

Norsk Polarinstitutt

Riksantikvaren

Riksantikvaren

Øvrige

Klima- og miljødepartementet

Senter mot marin forsøpling

Norsk Kulturminnefond

Kommunal- og distriktsdepartementet:

Kommunal- og distriktsdepartementet

Kommunal- og distriktsdepartementet

Direktoratet for byggkvalitet

Direktoratet for byggkvalitet

Distriktssenteret – kompetansesenter for distriktsutvikling

Distriktssenteret – kompetansesenter for distriktsutvikling

Husbanken

Husbanken

Husleietvistutvalget

Husleietvistutvalget

Kartverket

Kartverket

Sametinget

Sametinget

Valgdirektoratet

Valgdirektoratet

Øvrige

Kommunal- og distriktsdepartementet

Internasjonalt reindriftssenter

Kultur- og likestillingsdepartementet:

Kultur- og likestillingsdepartementet

Kultur- og likestillingsdepartementet

Arkivverket

Arkivverket

Kulturdirektoratet

Kulturdirektoratet

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

Likestillings- og diskrimineringsombudet (LDO)

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Lotteri- og stiftelsestilsynet

Medietilsynet

Medietilsynet

Nasjonalbiblioteket

Nasjonalbiblioteket

Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider (NDR)

Nidaros Domkirkes Restaureringsarbeider (NDR)

Norsk filminstitutt

Norsk filminstitutt

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek

Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek

Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken

Kulturtanken – Den kulturelle skolesekken

Riksteatret

Riksteatret

Språkrådet

Språkrådet

Øvrige

Kultur- og likestillingsdepartementet

Diskrimineringsnemnda

KORO – Kunst i offentlige rom

Kunnskapsdepartementet:

Kunnskapsdepartementet

Kunnskapsdepartementet

Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo

Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

Direktoratet for høyere utdanning og kompetanse

Høgskolen i Innlandet

Høgskolen i Innlandet

Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk

Høgskolen i Molde – Vitenskapelig høgskole i logistikk

Høgskolen i Volda

Høgskolen i Volda

Høgskolen i Østfold

Høgskolen i Østfold

Høgskulen på Vestlandet

Høgskulen på Vestlandet

Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

Sikt – Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

Kunsthøgskolen i Oslo

Kunsthøgskolen i Oslo

NOKUT – Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

NOKUT – Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

Nord universitet

Nord universitet

Norges Handelshøgskole

Norges Handelshøgskole

Norges Idrettshøgskole

Norges Idrettshøgskole

Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU)

Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU)

Norges Musikkhøgskole

Norges Musikkhøgskole

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU)

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU)

Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI)

Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI)

OsloMet – storbyuniversitetet

OsloMet – storbyuniversitetet

Samisk høgskole

Samisk høgskole

Samisk videregående skole og reindriftsskole

Utdanningsdirektoratet

Samisk videregående skole (Karasjok)

Utdanningsdirektoratet

Statens lånekasse for utdanning

Statens lånekasse for utdanning

Statped

Statped

Sørsamisk kunnskapspark

Utdanningsdirektoratet

Universitetet i Agder

Universitetet i Agder

Universitetet i Bergen

Universitetet i Bergen

Universitetet i Oslo

Universitetet i Oslo

Universitetet i Stavanger

Universitetet i Stavanger

Universitetet i Sørøst-Norge

Universitetet i Sørøst-Norge

Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet

Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet

Utdanningsdirektoratet

Utdanningsdirektoratet

Øvrige

Kunnskapsdepartementet

22. juli-senteret

De nasjonale forskningsetiske komiteer (FEK)

Norges grønne fagskole – Vea

Sekretariatet for foreldreutvalgene for barnehagen og grunnopplæringen (FUB/FUG)

Landbruks- og matdepartementet:

Landbruks- og matdepartementet

Landbruks- og matdepartementet

Landbruksdirektoratet

Landbruksdirektoratet

Mattilsynet

Mattilsynet Hovedkontor i Oslo

Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO)

Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO)

Veterinærinstituttet

Veterinærinstituttet

Nærings- og fiskeridepartementet:

Nærings- og fiskeridepartementet

Nærings- og fiskeridepartementet

Brønnøysundregistrene

Brønnøysundregistrene

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

Direktoratet for mineralforvaltning med Bergmesteren for Svalbard

Eksportfinansiering Norge

Eksportfinansiering Norge

Fiskeridirektoratet m/ytre etater

Fiskeridirektoratet

Havforskningsinstituttet m/avd.

Havforskningsinstituttet

Justervesenet

Justervesenet

Konkurransetilsynet

Konkurransetilsynet

Kystverket

Kystverket

Norsk akkreditering

Norsk akkreditering

Norges geologiske undersøkelse

Norges geologiske undersøkelse

Norsk nukleær dekommisjonering (NND)

Norsk nukleær dekommisjonering (NND)

Norsk Romsenter

Norsk Romsenter

Patentstyret

Patentstyret

Sjøfartsdirektoratet

Sjøfartsdirektoratet

Øvrige

Nærings- og fiskeridepartementet

Dagligvaretilsynet

Klagenemnda for industrielle rettigheter

Klagenemndssekretariatet

Sekretariatet for Regelrådet

Samferdselsdepartementet:

Samferdselsdepartementet

Samferdselsdepartementet

Jernbanedirektoratet

Jernbanedirektoratet

Luftfartstilsynet

Luftfartstilsynet

Statens havarikommisjon

Statens havarikommisjon

Statens vegvesen

Vegdirektoratet

Statens jernbanetilsyn

Statens jernbanetilsyn

Øvrige

Samferdselsdepartementet

Vegtilsynet

Utenriksdepartementet:

Utenriksdepartementet

Utenriksdepartementet

NORAD

NORAD

Norec

Norec

Øvrige

Utenriksdepartementet

Direktoratet for eksportkontroll og sanksjoner (fra 1.1.25)

Vedlegg 3: Intensjonserklæring om omstilling under trygghet

Regjeringen ønsker at staten skal være en attraktiv arbeidsplass som evner å rekruttere, beholde og utvikle kompetente arbeidstakere. Satsing på kunnskap og kompetanse vil gi bedre kvalitet i de offentlige tjenestene og bedre utviklingsmuligheter for de ansatte. Kontinuerlig kompetanseutvikling for ledere og medarbeidere er derfor av avgjørende betydning.

Gode offentlige tjenester forutsetter medbestemmelse for ansatte og deres tillitsvalgte, høy produktivitet og trivsel blant arbeidstakerne. Arbeid til alle i et trygt og inkluderende arbeidsliv er nøkkelen til mer rettferdig fordeling og frihet for den enkelte. Regjeringen vil videreutvikle og forsterke trepartssamarbeidet.

Trygghet i omstilling handler om et godt og forpliktende samarbeid mellom arbeidsgiverne og arbeidstakernes organisasjoner i den enkelte virksomhet, og mellom partene sentralt. Regjeringen mener at reell medbestemmelse i samsvar med Hovedavtalen er det som skaper de mest vellykkede prosessene og de beste resultatene.

Det er viktig for Regjeringen å sikre at flest mulig kan ta del i arbeidslivet, og å forhindre at ansatte skyves ut på passive trygdeordninger i forbindelse med omstilling. Det er etablert gode virkemidler som stimulerer til fortsatt arbeid. Disse skal benyttes aktivt. Ordninger som bidrar til at arbeidstakerne blir stående utenfor arbeidslivet, skal unngås. Omstillingsarbeidet i staten skal ivareta forutsetningene som ligger i avtalen om inkluderende arbeidsliv.

Statlige virksomheter i Norge fungerer gjennomgående godt, men samtidig er det fortsatt mange uløste samfunnsoppgaver. Omstillinger i staten er et kontinuerlig arbeid. Det er et mål at statlige virksomheter skal imøtekomme innbyggernes behov. I slike endringsprosesser vil det være behov for en endret eller ny kompetanse, nye organisasjonsformer, endret prioritering av arbeidsoppgaver, større mobilitet og fleksibilitet.

Omstillingene skal skje så smidig og effektivt som mulig. Prosessene skal foregå innenfor retningslinjene som er fastsatt i «Personalpolitikk ved omstillingsprosesser» i samsvar med hovedtariffavtalens punkt 5.4, Hovedavtalen og Særavtale om virkemidler ved omstillinger i staten.

Vedlegg 4: Pensjonsgivende variable tillegg
iverksatt 01.08.1993

(gjeldende fra 01.05.2018)

I Variable tillegg som er pensjonsgivende

1. Hovedregel

Forutsigbare tillegg, avtalt i tariffavtale, for arbeid som forekommer regelmessig gjennom året og som er vederlag for arbeid i ordinær stilling er pensjonsgivende.

2. Unntak

Tillegg som ikke skal regnes med i pensjonsgrunnlaget:

Tillegg som er kompensasjon for merarbeid utover ordinær stilling, samt overtid.

Tillegg som partene lokalt eller sentralt, av spesielt angitte grunner, har avtalt eller klart forutsatt ikke skal være pensjonsgivende.

Nye eller vesentlig endrede vakt-/turnustillegg og andre variable tillegg som gis lokalt til den enkelte arbeidstaker mindre enn 2 år før pensjoneringstidspunktet dersom det ikke er en konsekvens av sentrale avtaler eller er begrunnet i arbeidsmessige forhold.

Tillegg som betales i henhold til bonus-/produktivitetsavtaler eller lignende og som utbetales som et kronebeløp begrunnet i økonomisk resultat.

II Beregning av pensjonsgivende tillegg

Det fastsettes et normert pensjonsgrunnlag.

Størrelsen av det pensjonsgivende tillegg fastsettes forskuddsvis ved hvert årsskifte på grunnlag av forrige års gjennomsnittlige verdi av de variable tillegg. Arbeidsgiver meddeler grunnlaget til den enkelte.

For nye arbeidstakere fastsetter arbeidsgiveren nivået for det normerte pensjonsgivende tillegg ut fra forventet omfang av de variable tillegg.

III Beregning av pensjonsgrunnlaget

Dersom summen av de samlede variable tillegg utgjør et kronebeløp mindre enn
kr 6 400 tas de ikke med i pensjonsgrunnlaget.

Pensjonsgrunnlaget for de samlede variable tilleggene kan ikke settes høyere enn kr 66 000.

Vedlegg 5: Pensjonsgivende variable tillegg for opptjening i ny offentlig tjenestepensjonsordning, gjeldende fra 1. januar 2020

I Variable tillegg som er pensjonsgivende

1. Hovedregel

Forutsigbare tillegg, avtalt i tariffavtale, for arbeid som forekommer regelmessig gjennom året og som er vederlag for arbeid i ordinær stilling er pensjonsgivende.

2. Unntak

Tillegg som ikke skal regnes med i pensjonsgrunnlaget:

Tillegg som er kompensasjon for merarbeid utover ordinær stilling, samt overtid.

Tillegg som partene lokalt eller sentralt, av spesielt angitte grunner, har avtalt eller klart forutsatt ikke skal være pensjonsgivende.

Nye eller vesentlig endrede vakt-/turnustillegg og andre variable tillegg som gis lokalt til den enkelte arbeidstaker mindre enn 2 år før pensjoneringstidspunktet dersom det ikke er en konsekvens av sentrale avtaler eller er begrunnet i arbeidsmessige forhold.

Tillegg som betales i henhold til bonus-/produktivitetsavtaler eller lignende og som utbetales som et kronebeløp begrunnet i økonomisk resultat.

II Beregning av pensjonsgivende tillegg

Det fastsettes et normert pensjonsgrunnlag.

Størrelsen av det pensjonsgivende tillegg fastsettes forskuddsvis ved hvert årsskifte på grunnlag av forrige års gjennomsnittlige verdi av de variable tillegg. Arbeidsgiver meddeler grunnlaget til den enkelte.

For nye arbeidstakere fastsetter arbeidsgiveren nivået for det normerte pensjonsgivende tillegg ut fra forventet omfang av de variable tillegg.

Fotnoter

1)
Fotnote til hovedtariffavtalene: Det kan delegeres til nivå/enhet som er driftsenhet under forhandlingsstedet etter hovedavtalen § 4 nr. 3: «Med driftsenhet menes geografisk spredte og/eller administrativt selvstendige enheter/distriktskontorer, fylkesvise administrasjoner mv. innen virksomheten.»